Kehotarkkaavaisuuden yhteys masennusoireiluun sekä painoindeksin ja masennusoireilun väliseen yhteyteen - Rotko, Kimmo (2020)
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin, ovatko kehotarkkaavaisuus ja masennusoireilu yhteydessä toisiinsa. Kehosta tulevien viestien havainnointiin on masennuksessa todettu liittyvän poikkeavuutta. Kuitenkin tutkimuksia kehotarkkaavaisuuden ja masennusoireilun välisestä yhteydestä on niukasti, eikä yhtään niistä ole tehty tiettävästi suomalaisille tutkittaville. Lisäksi tässä tutkimuksessa tarkasteltiin vaikuttaako kehotarkkaavaisuus painoindeksin ja masennusoireilun väliseen yhteyteen. Syitä aiemmista tutkimuksista havaitulle painoindeksin ja masennusoireilun väliselle vastavuoroiselle yhteydelle on etsitty monelta suunnalta, mutta kehotarkkaavaisuuden mahdollista vaikutusta tähän yhteyteen ei aiemmin ole tutkittu. Tutkimus tehtiin Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella ja aineisto koostui 40 aikuisesta tutkittavasta. Kehotarkkaavaisuutta ja masennusta mitattiin itsearviointimenetelmillä käyttäen kehotarkkaavaisuusasteikkoa sekä Beckin depressiokyselyn sovellettua versiota. Tutkittaville laskettiin painoindeksit Maailman terveysjärjestö WHO:n ohjeistuksen mukaisesti. Kehotarkkaavaisuuden ja masennusoireilun välistä yhteyttä mitattiin Pearsonin korrelaatiokertoimen avulla, ja koska masennusoireilua kuvaava muuttuja noudatti likimäärin normaalijakaumaa, varmistettiin korrelaatiot parametrittoman Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimen avulla. Hierarkkisen regressioanalyysin avulla selvitettiin, onko kehotarkkaavaisuudella muovaavaa vaikutusta painoindeksin ja masennusoireilun väliseen yhteyteen. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuottaa lisätietoa kehotarkkaavaisuuden ja masennuksen välisestä yhteydestä, sekä tuottaa uutta tietoa siitä, vaikuttaako kehotarkkaavaisuus painoindeksin ja masennusoirelun väliseen yhteyteen. Tutkimuksessa havaittiin, että kehotarkkaavaisuus ja masennusoireilu olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä toisiinsa. Mitä enemmän tutkittavat raportoivat kiinnittävänsä huomiota kehollisiin reaktiohin, sitä suurempaa heidän masennusoireilunsa oli. Täten tutkimus vahvistaa näkemystä subjektiivisesti mitatun kehotarkkaavaisuuden ja masennusoireilun välisestä yhteydestä. Kehotarkkaavaisuudella ei puolestaan havaittu olevan muovaavaa vaikutusta painoindeksin ja masennusoireilun väliseen yhteyteen. Jatkossa olisi tarpeellista tutkia kehotarkkaavaisuuden ja masennusoireilun välistä yhteyttä tarkemmin ja isommilla aineistoilla. Yhteyden parempi ymmärtäminen toisi kaivattua lisätietoa masennuksesta ja sen kautta voitaisiin löytää myös uusia näkökulmia masennuksen interventiomenetelmiin.