Ammattiin valmistuvien nuorten kokemuksia seksuaalikasvatuksesta ammatillisen koulutuksen aikana - Palmroos, Maija; Lehtonen, Maria-Kaisa (2020)
Nuorten terveysosaaminen on yhä eriytyneempää. Ammatillisen koulutuksen opiskelijoilla on tutkimustiedon valossa enemmän haasteita monilla terveyden osa-alueilla – niin myös seksuaaliterveydessä. Seksuaalikasvatuksen tutkimusta ja itse kasvatustoiminnan lähestymistapaa on varjostanut riskikeskeisyys. Suoraan ammatilliseen koulutukseen kohdistuvaa seksuaalitutkimusta on Suomessa tehty niukasti. Resurssien vähäisyys puolestaan haastaa seksuaalikasvatuksen toteuttamista käytännössä. Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli kuvata ammattiin valmistuvien nuorten kokemuksia ammatillisen koulutuksen aikaisesta seksuaalikasvatuksesta. Tutkimuksen tavoitteena oli saada tietoa seksuaalikasvatuksen riittävyydestä ja sisällöistä. Tutkimuksen aineisto koostui nuorten vastauksista (N=53), jotka kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella tammikuussa 2020 Etelä- ja Pohjois-Suomessa. Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla ja lisäksi osaa aineistosta tarkasteltiin diskurssianalyysilla. Nuorten kokemukset osoittivat, että seksuaalikasvatusta toteutetaan ehkäisykeskeisesti. Ehkäisyn koettiin vievän liikaa tilaa muilta tärkeiltä sisällöiltä. Nuoret sanoittivat hyvää seksuaalikasvattajaa kriittisyyteen ja pohdintaan ohjaavaksi rinnalla kulkijaksi. Sukupuolten välillä painottui erilaiset kokemukset seksuaalikasvatuksen suhteen; naiset kuvasivat kokemuksiaan lähinnä ehkäisyn kautta, kun taas miehet nostivat esille toiveen tunteista ja rakkaudesta puhumisesta. Nuorten kielellisessä kuvauksessa on tunnistettavissa kokemuksen suhde arvoihin ja asenteisiin. Kielellisistä kuvauksista tulkittiin nuorten asemoivan itsensä joko aktiivisen osallistujan tai passiivisen vastaanottajan rooliin riippuen seksuaalikasvatuksen koke-muksesta. Elämäntilanteet ja yksilölliset tarpeet haastavat ammatillisessa koulutuksessa toteutettavan seksuaalikasvatuksen sisältöjen ja ajankohdan yhteensovittamista. Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää seksuaalikasvatuksen kehittämisessä toisella asteella etenkin ammatillisissa oppilaitoksissa. Nuoret tulisi osallistaa seksuaalikasvatuksen kehittämiseen, jotta se vastaisi paremmin heidän tarpeisiinsa huomioiden kaikki terveysosaamisen osa-alueet. Kehittämistyöhön tarvitaan myös lisää tutkimusta, jotta olemassa olevat resurssit voidaan hyödyntää ja tarjota vaikuttavaa seksuaalikasvatusta.