Social constructs : different countries, different eras : differences in portrayals of Jane, Elizabeth and Lydia Bennet in Jane Austen’s Pride and Prejudice (1813) and The Lizzie Bennet Diaries (2012-2013) - Heinänen, Katri (2020)
Jane Austenin Ylpeys ja ennakkoluulo (1813) on yksi maailman kuuluisimmista kirjallisuuden klassikoista. Teoksen aihepiirin vuoksi siitä on myös tullut kohde monipuolisille ja erilaisille adaptaatioille. Yksi Ylpeys ja ennakkoluulo -teoksen moderneimmista adaptaatioista on YouTubesta löytyvä videoblogisarja The Lizzie Bennet Diaries (2012-2013). Tutkimukseni pääasialliset lähteet olivat romaani Ylpeys ja ennakkoluulo sekä videoblogisarja The Lizzie Bennet Diaries. Tavoitteenani oli vertailla teosten kolmea naishahmoa Jane, Elizabeth ja Lydia Bennetiä tutkien hahmoissa tapahtuneita muutoksia kirjasta videoblogisarjaan. Tutkin muutoksia huomioiden etenkin naisten aseman englantilaisessa yhteiskunnassa alkuperäisteoksen aikakautena verrattuna nykypäivään ja Yhdysvaltoihin, johon The Lizzie Bennet Diaries sijoittuu. Myös hahmojen väliset sosiaaliset suhteet olivat tutkimukseni keskiössä. Keskityin analyysissäni teosten kolmeen kohtaukseen, joissa sekä sisarusten sosiaaliset suhteet että aikakausien erot olivat parhaiten analysoitavissa. Kohtauksissa aikakausien erot näkyivät etenkin sisarusten välisen kanssakäymisen lähentymisenä ja tunteikkuutena The Lizzie Bennet Diariesissa. Myös alkuperäisteoksen yksi suurimmista käännekohdista, Lydian esiaviollinen seksi sekä naimisiin karkaaminen, muutettiin adaptaatiossa nykypäivään sopivammaksi tabuksi. Tutkielmani tulokset osoittivat hahmojen muuttuneen itsenäisemmiksi yhteiskunnassa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Etenkin Lydian hahmon kehitys The Lizzie Bennet Diariesissa Ylpeys ja ennakkoluulo -teokseen verrattuna oli merkittävä, sillä hahmo muuttui harkitsemattomasta teinistä jopa samaistuttavaksi hahmoksi. The Lizzie Bennet Diaries oli monien eri sosiaalisten medioiden projekti. YouTuben lisäksi sarjan hahmoilla oli muun muassa omat Twitter-tilinsä, joiden kautta he kommunikoivat. Tätä adaptaatiota voisi siis tutkia myös esimerkiksi sosiaalisen median näkökannalta.