Murrosikäisten tyttöjen ajatuksia ja kokemuksia sosiaalisen median yhteydestä kehonkuvaan - Karttunen, Taia (2020)
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää murrosikäisten tyttöjen ajatuksia ja kokemuksia sosiaalisen median ja kehonkuvan yhteydestä. Päädyin tarkastelemaan ilmiötä neljän tutkimuskysymyksen kautta. Ensin selvitin haastateltujen motiiveja ja tapoja käyttää sosiaalista mediaa. Toisena tutkin, millaisia vertaisryhmäilmiöitä sosiaalisessa mediassa ilmeni. Kolmantena pyrin selvittämään, miten haastateltujen kehonkuva oli muodostunut. Lopuksi tutkin mahdollisia yhteyksiä sosiaalisen median ja kehonkuvan välillä. Suomessa ei ole tutkittu aihetta aikaisemmin, joten se tuotti uutta tietoa liikuntakasvatuksen tieteenalalle. Tavoitteena oli, että tuloksia voitaisiin hyödyntää tulevaisuuden liikuntakasvatuksessa. Toteutin tutkimuksen laadullisena tutkimuksena käyttäen tutkimusmetodina fenomenologis-hermeneuttista tutkimusotetta, sillä pyrkimyksenäni oli ymmärtää nuorten kokemuksia. Aineistonkeruumenetelmänä käytin teemahaastatteluja, joihin osallistui seitsemän 13–15 -vuotiasta tyttöä keskisuomalaisesta yläkoulusta. Tutkimusaineistoni muodostui teemahaastatteluista, joiden kesto vaihteli 34 minuutista 59 minuuttiin. Haastatteluaineistoa kertyi yhteensä 307 minuuttia, joka muodosti litteroitua aineistoa yhteensä 58 sivua Word -tiedostoina (fontti Times New Roman, fonttikoko 12, riviväli 1). Analysoin aineiston käyttämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysia. Nuoret olivat aktiivisia ja tietoisia sosiaalisen median käyttäjiä. Sosiaalisten suhteiden hoitaminen oli heille yleisin motiivi käyttää sosiaalista mediaa. Nuoren luoman profiilin sisältö sosiaalisessa mediassa keskittyi esittämään joko nuorta itseään tai hänen kiinnostuksen kohdettaan. Nuoret kokivat sosiaalisen median luovan ulkonäköihanteita ja aiheuttavan paineita näyttää tietynlaiselta. Oman ulkonäön esittämiseen suhtauduttiin luonnollisena osana sosiaalisen median maailmaa, vaikka sekä oman, että muiden julkaiseman sisällön koettiin olevan osittain epäaitoa. Nuorten kehonkuva rakentui vuorovaikutussuhteessa omien ajatusten ja tunteiden sekä sosiaalisen ympäristön välillä, jossa toiminnallinen suhde kehoon näyttäytyi positiivista kehonkuvaa rakentavana tekijänä. Sosiaalista mediaa tarkasteltiin osana nuoren sosiaalista ympäristöä. Hyvä itsetunto, monilukutaito ja tietoisuus sosiaalisesta mediasta suojasivat sen haittavaikutuksilta, joita oli muun muassa vertailu muihin. Tietoisuuden avulla nuori kykeni myös heikentämään sosiaalisen median negatiivisia vaikutuksia muuttamalla omia sosiaalisen median käyttötapojaan. Liikuntakasvatuksen mahdollisuus tukea murrosikäisten tyttöjen kehonkuvaa on merkittävä. Liikunnanopetuksen avulla voidaan ohjata nuorta tarkastelemaan kehoa toiminnallisesti keskittymällä taitoharjoitteluun ja kehon tuntemuksiin sen ulkonäön sijaan. Nuoren vahvuuksia ja itsensä hyväksymistä korostavalla pedagogiikalla voidaan vahvistaa nuoren itsetuntoa. Moniluku- ja mediataitoja kehittämällä voidaan kouluissa lisätä nuorten tietoisuutta sosiaalisen median vaikutuksista, mikä edesauttaa rakentavaa sosiaalisen median käyttöä. Lisäksi avoin keskustelu ulkonäköpaineista voi helpottaa nuorten kokemia ulkonäköhuolia.