Pölyttäjätyypin vaikutus puolukan (Vaccinium vitis-idaea) marja- ja siementuottoon - Karjalainen, Henri (2020)
Puolukka (Vaccinium vitis-idaea) on yleinen ja kaupallisesti tärkeä kotimainen luonnonmarja. Sen pölytysekologiaa ei tunneta tarkasti, mutta kimalaisten (Bombus spp.) on arveltu olevan sen tehokkaimpien pölyttäjien joukossa. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitkä pölyttäjät tuottavat puolukalla suurimman marja- ja siementuoton keskisuomalaisessa metsäekosysteemissä. Lisäksi kerättiin tietoa siitä, mitä hyönteisiä kukilla vieraili ja missä suhteessa. Kesällä 2019 tehdyssä kenttäkokeessa tarkkailtiin puolukan kukkien hyönteisvierailuja kahdeksassa kangasmetsässä. Kukinnan päätteeksi tarkkailluilta koealoilta kerättiin kypsät marjat ja laskettiin niiden siemenet. Marja- ja siementuottoa verrattiin jokaisessa metsässä olleen kolmen käsittelyn välillä; 1) avoin pölytys, 2) mehiläispölytys ja 3) pölyttämätön kontrolli. Puoleen metsistä oli lisätty tarhatut mehiläispesät, jotta nähtäisiin, onko tarhamehiläisestä (Apis mellifera) tehokkaaksi puolukan pölyttäjäksi. Pölyttäjätarkkailussa yleisin kotimainen vierailijaryhmä oli Andrena-suvun maamehiläiset. Avoimen pölytyksen koealojen marja- ja siementuotto olivat keskiarvoiltaan mehiläispölytystä korkeammat, mutta käsittelyiden välillä ei ollut tilastollisesti merkitsevää eroa. Näin ollen kimalaisten vaikutus puolukan pölytyksessä jäi odotettua pienemmäksi. Mehiläispesien lisäämisellä ei myöskään ollut tilastollisesti merkitsevää vaikutusta, vaikka marja- ja siementuotto olivat keskimäärin korkeampia niissä metsissä, joihin pesiä oli lisätty. Tarhamehiläisen tehokkuus puolukan pölyttäjänä on siis epäselvä. Tämä tutkimus antoi lisätietoa puolukan pölytysekologiasta Keski-Suomessa ja osoitti, että sillä ei välttämättä ole yhtä selkeästi tärkeintä pölyttäjää.