The developmental trajectories of task values and achievement strategies among dual career athletes in high school - Järvinen, Julia; Kanko, Ruut (2020)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia, millaisia motivaatioprofiileja on löydettävissä kaksoisuraurheilijoilla niin koulussa kuin urheilussa lukion aikana, sekä kuinka koulutukseen liittyvät motivaatioprofiilit ovat yhteydessä urheiluun liittyviin motivaatioprofiileihin. Motivaatiomuuttujina olivat tehtäväkohtaiset arvot ja saavutusstrategiat. Saavutusstrategiat sisälsivät onnistumisodotukset ja tehtävän välttelyn. Tutkimuksen lopullinen otoskoko koostui 510 opiskelijaurheilijasta seitsemästä eri urheilulukiosta Suomessa. Jokaisena lukiovuonna tutkittavat täyttivät kyselyn urheilun ja koulun osalta koskien tehtäväkohtaisia arvoja ja saavutusstrategioita. Latentti profiilianalyysi suoritettiin erilaisten motivaatioprofiilien tunnistamiseksi. Motivaatiomuuttujien pysyvyyttä ja muutosta sekä eroja eri motivaatioprofiilien välillä tutkittiin Waldin testillä. Lopuksi kouluun liittyvien motivaatioprofiilien yhteyttä urheiluun liittyvien motivaatioprofiilien välillä tutkittiin latentilla siirtymäanalyysillä (LTA; Lanza & Collins, 2008). Koulukontekstista löytyi viisi motivaatioprofiilia: (a) Matalat arvot koulussa; (b) Maladaptiiviset strategiat koulussa; (c) Keskinkertainen koulumotivaatio; (d) Korkea koulumotivaatio; sekä (e) Matala koulumotivaatio. Myös urheilukontekstista löytyi viisi profiilia: (a) Korkea urheilumotivaatio; (b) Keskinkertainen urheilumotivaatio; (c) Matalat arvot urheilussa; (d) Vakaa urheilumotivaatio; sekä (e) Matala urheilumotivaatio. Opiskelija-urheilijat näyttivät olevan enemmän motivoituneita urheilussa kuin koulussa, sillä tehtäväkohtaiset arvot olivat korkeampia sekä tehtävän välttely matalampaa urheilussa kuin koulussa. Yleisesti motivaatiossa tapahtui vain pieniä muutoksia ajan kuluessa, ja nämä muutokset liittyivät tehtäväkohtaisten arvojen laskuun ja tehtävän välttelyn kasvamiseen sekä koulussa että urheilussa. Onnistumisodotukset pysyivät suhteellisen vakaina koko lukion ajan. Latentti siirtymäanalyysi osoitti, että opiskelijaurheilijat olivat hyvin motivoituneita urheiluun huolimatta koulumotivaation tasosta, kun taas opiskelijaurheilijat, jotka edustivat tiettyä motivaatioprofiilia urheilussa, kuuluivat myös todennäköisemmin samankaltaiseen profiiliin koulussa. Tämä tutkimuksen perusteella näyttäisi siltä, että tehtäväkohtaiset arvot ja tehtävän välttely saattaisivat olla enemmän kontekstiin liittyviä motivaatiotekijöitä, kun taas onnistumisodotukset olisivat enemmän yhteydessä yksilön piirteenomaisiin taipumuksiin.