Visuaalisen estetiikan vaikutus havaittuun käytettävyyteen graafisissa käyttöliittymissä - Niiranen, Antti (2020)
Tietojärjestelmien käyttö on yleistynyt viimeisten vuosien aikana merkittävästi ja tämän seurauksena käyttäjille on tarjolla entistä suurempi valikoima erilaisia palveluita. Käytettävyyttä on pidetty pitkään keskeisimpänä tekijänä hyvälle järjestelmälle ja sen on osoitettu olevan muun muassa yksi järjestelmän käyttöönottoon vaikuttavista tekijöistä. Valikoimien laajentumisen myötä käyttäjien odotukset järjestelmien suhteen ovat kuitenkin kasvaneet ja tämä on johtanut myös muiden ominaisuuksien, kuten visuaalisen estetiikan korostumiseen osana käyttöliittymäsuunnittelua. Tutkielma tarkastelee visuaalisen estetiikan ja havaitun käytettävyyden välistä suhdetta graafisissa käyttöliittymissä. Tämän ilmiön tarkastelun lisäksi tutkielmassa pyritään tarjoamaan konkreettisia visuaalisen suunnittelun keinoja, joilla pystyttäisiin vaikuttamaan käyttäjien havaitsemaan käytettävyyteen. Lähdekirjallisuuteen pohjautuen havaittiin pääasiallisesti tuloksia, jotka osoittivat visuaalisen estetiikan vaikuttavan havaittuun käytettävyyteen graafisissa käyttöliittymissä. Visuaalisen estetiikan kahdesta esitetystä ulottuvuudesta erityisesti klassisen estetiikan nähtiin vaikuttavan havaittuun käytettävyyteen. Osassa käytetystä lähdekirjallisuudesta ei kuitenkaan havaittu relaatiota näiden kahden ominaisuuden välillä, mikä voi viestiä ilmiön mahdollisesta konteksti- tai kulttuurisidonnaisuudesta. Tutkielmassa myös havaittiin visuaalisen estetiikan vaikuttavan liiketoimintaan positiivisesti muun muassa järjestelmän käyttöönottoon motivoivana tekijänä sekä ostopäätöksiin vaikuttavana tekijänä. Tämän lisäksi tutkielmassa tunnistettiin neljä visuaalisen suunnittelun periaatetta, joiden voidaan nähdä edistävän havaittua käytettävyyttä: johdonmukaisuus, hierarkia, yksinkertaisuus sekä harmonia. Sitä, miten näitä periaatteita voidaan tukea visuaalisen suunnittelun keinoin, esiteltiin keskeisten visuaalisen suunnittelun työkalujen, kuten asettelun, värien, typografian sekä kuvakielen kautta. Tutkielma toteutettiin kirjallisuuskatsauksena ja näin ollen tulokset pohjautuvat täysin alan lähdekirjallisuuteen.