Puutuhkan vaikutukset komealupiinin (Lupinus polyphyllus) siementen itämiseen ja taimien kasvuun - Tuominen, Anna (2020)
Haitalliset vieraslajit uhkaavat luonnon monimuotoisuutta ja samalla monimuotoisuudesta syntyviä ekosysteemipalveluja. Suomessa komealupiini (Lupinus polyphyllus) määritellään kansallisesti haitalliseksi vieraslajiksi, sillä se syrjäyttää kasvupaikoiltaan muun muassa kotoperäistä niittylajistoa ja siitä on vaikea päästä eroon. Vaikutukset näkyvät koko eliöyhteisössä. Monet syrjäytetyistä lajeista ovat uhanalaisia. Aiemmat tutkimukset ovat antaneet viitteitä siitä, että emäksinen maaperä heikentää lupiinin kasvua. Tässä tutkimuksessa selvitettiin, voisiko puutuhkalla nostaa kasvualustan pH:n lupiinille epäedullisen korkeaksi, ja voisiko rakeistetulla tuhkalla torjua lupiinia piennaralueilla. Tuhkan vaikutuksia siementen itävyyteen ja taimien kasvuun testattiin sekä laboratoriossa kasvatuskaapissa että ulkona kasvatusastioissa. Kasvatusalustan pH säädettiin turpeen avulla. Lupiinin lisäksi käsittelyt tehtiin kolmelle verrokkilajille, punanadalle (Festuca rubra), valkoapilalle (Trifolium repens) sekä mäkitervakolle (Silene viscaria). Kasvatuskaappikokeissa sekä tuhka että turve heikensivät lupiinin itämistä ja kasvua. Tuhka heikensi punanadan siementen itävyyttä ja vaikeutti sirkkalehden kasvattamista kaikilla tutkituilla lajeilla. Se myös pienensi käsiteltyjen lupiinintaimien tuorepainoa, mutta ei vaikuttanut kuivapainoon. Ulkokokeissa rakeistettu tuhka ei muuttanut kasvualustan pH:ta eikä käsittelyillä ollut vaikutusta lupiinin itävyyteen tai kasvuun. Sen sijaan punanadan peittävyys kasvoi tuhkakäsittelyjen myötä. Ulkokokeissa suurellakaan tuhkamäärällä ei saatu laboratoriokokeita vastaavia tuloksia, joten rakeistetun tuhkan levittäminen pientareille saattaisi ennemminkin lannoittaa lupiinia kuin estää sen kasvun. Laboratoriokokeiden perusteella pH:ta nostava tuhkakäsittely voisi heikentää lupiinia, mutta samalla myös vaikeuttaa piennaralueen nurmettamista kotoperäisillä lajeilla.