Finnish upper secondary school students’ views on feedback for English oral skills - Suomalainen, Enni (2020)
Palautteen merkitystä oppimiselle on tutkittu paljon ja Suomessa sekä Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet (2014) että Lukion Opetussuunnitelman perusteet (2015) tunnistavat sen merkityksen osana arviointia ja oppilaiden oppimisen tukemista. Lisäksi englannin suullisen kielitaidon merkitys kielten opetuksessa on kasvanut viime vuosina, kun englannin kielitaidon merkitys on kasvanut maailman globalisoituessa, mikä otetaan huomioon myös Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (2014: 350). Tämä tutkimus yhdisti palautteen ja suullisen kielitaidon teemat ja sen tavoitteena oli selvittää, kokevatko lukion ensimmäisen vuoden opiskelijat saavansa tarpeeksi palautetta englannin suullisesta kielitaidosta. Lisäksi pyrittiin selvittämään, miten he saavat palautetta tai miten he mahdollisesti haluaisivat saada lisää palautetta englannin suullisesta kielitaidosta. Opiskelijoiden näkökulma valittiin, sillä palaute on opiskelijoiden kehittymistä varten ja he tietävät parhaiten, millaisen palautteen he kokevat hyödyllisimmäksi. Tutkimuksen aineisto kerättiin kyselylomakkeella kahdessa ryhmässä yhdessä keski-suomalaisessa lukiossa ja kyselyyn vastasi yhteensä 49 opiskelijaa. Tutkimuksen tuloksista selvisi, että suurin osa tutkimukseen osallistuneista oppilaista oli tyytyväisiä saamansa palautteen määrään englannin opetuksessa, mutta heistäkin osa toivoi saavansa enemmän palautetta esimerkiksi ääntämisestä. Opiskelijat kertoivat saavansa palautetta suullisesta kielitaidosta enimmäkseen kirjallisessa muodossa opettajalta suullisen kokeen jälkeen. Opiskelijat, jotka eivät olleet kovin tyytyväisiä saamansa palautteen määrään, toivoivat kirjallisen palautteen lisäksi opettajalta suullista palautetta, josta selviäisi, missä suullisen kielitaidon osaalueissa heillä olisi kehitettävää. Tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että tutkimukseen osallistuneet opiskelijat arvostavat palautetta ja toivovat saavansa sitä kehittääkseen suullista kielitaitoa, jota he pitävät tärkeänä taitona arjessa.