”Hetki, tulkki tarkistaa sormituksen vielä.” : viittomakielen tulkkien kokemuksia sormituksen ymmärtämisen haasteista tulkkaustilanteessa - Pesonen, Laura (2020)
Tutkielman tavoitteena on tarkastella suomalaisen viittomakielen tulkkien kokemuksia sormittamisen ymmärtämisestä ja siihen liittyvistä haasteista. Sormiaakkoset ja sormitus luovat yhteyden viittomakielen ja sitä ympäröivän puhutun kielen välille. Aikaisempien tutkimusten mukaan viittomakieltä toisena kielenä aikuisena opiskelevat kamppailevat sormitusten ymmärtämisen kanssa (ks. esim. Patrie & Johnson 2011; Geer & Keane 2018). Tutkielman tarkoituksena on myös luoda käsitys sormittamiseen liittyvien haasteiden laajuudesta ja luonteesta tulkkien omien kokemusten perusteella. Tutkielmassa etsitään syitä sormittamisen ymmärtämisen vaikeuteen ja pyritään kartoittamaan keinoja, joilla ymmärtäminen on helpottunut. Kansainvälisessä tutkimuskirjallisuudessa esiintyneiden sormituksen ymmärtämisen ongelmien todentaminen Suomessa on ollut lähtökohtana tutkielmani ongelmanasettelussa. Tutkimuskysymykseni ovat: (1) mitkä asiat vaikeuttavat tai vastaavasti helpottavat sormittamisen ymmärtämistä tulkkaustilanteessa ja (2) minkälaisilla suhtautumistavoilla ja keinoilla tulkki voi vaikuttaa sormituksen ymmärtämiseen ja onnistua haastavassa sormitustilanteessa. Tutkimus toteutettiin sähköisellä kyselylomakkeella, johon vastasi 50 tulkkia. Tutkielman aineiston analysoimisessa käytettiin monimenetelmäistä tutkimusotetta. Avokysymysten vastauksia analysoitiin sisällönanalyysilla ja asteikkokysymysten analysointiin käytettiin määrällisiä tutkimusmenetelmiä. Tutkielmani tulokset vastaavat taustakirjallisuudessa esiteltyjä aikaisempia tutkimustuloksia. Sormituksen ymmärtämistä vaativat tilanteet vaikuttavat tulkkiin suoraan ja subjektiivisella tasolla. Tuloksista selviää, että sormituksen ymmärtäminen koetaan haastavaksi ja se herättää tulkeissa riittämättömyyden tunnetta. Vaikeuttaviksi tekijöiksi nostettiin väärät ennakko-oletukset, virheellinen huulio, ymmärtämättömyyden aiheuttamat tunnekokemukset, jännitys ja suorituspaine tulkkaustilanteessa sekä asiakkaan ja tulkin puutteellinen yhteistyö. Helpottaviksi tekijöiksi nousivat tulkin valmistautuminen, oikeat ennakko-oletukset, ratkaisukeinot ongelmatilanteissa, asiakkaan selkeä huulio ja onnistunut yhteistyö asiakkaan ja tulkin välillä. Tulkkausprosessin sujuvuutta edistivät myös laaja-alainen työkokemus ja tulkin oma myönteinen asennoituminen. Tuloksista voidaan todeta, että tulkkien sormitusta kohtaan tunteman kielteisen ajattelun vähentäminen olisi hyödyllistä onnistuneen suorituksen näkökulmasta.