Hauen (Esox lucius) ja ahvenen (Perca fluviatilis) lisääntyminen sekä poikasten esiintyminen, kasvu ja ulosvaellus kahdessa Merenkurkun rannikon pienvesistössä - Palo, Riku (2020)
Erityisesti karussa ja kivisessä Merenkurkussa pienetkin lisääntymiseen soveltuvat alueet, kuten fladat ja kluuvit, voivat olla merkittäviä kevätkutuisten kalojen, kuten Hauen (Esox lucius) ja ahvenen (Perca fluviatilis) poikastuotannon kannalta. Täten niihin kohdistuvilla rakentamis- tai muokkaustoimenpiteillä saattaa olla vaikutusta alueen kalakantoihin. Tutkimuksessa tarkasteltiin kahta erityyppistä pienvesimuodostumaa etenkin hauen ja ahvenen lisääntymis- ja poikastuotantoalueina. Lisäksi toisella kohteista selvitettiin VAKI-kalalaskurin soveltuvuutta kevätkutuisten kalalajien kutuvaelluksen seurantaan. Tutkimuskohteiden kutukalaston rakennetta hauen ja ahvenen osalta selvitettiin nousukalapyynnin saalisotoksista. VAKI-kalalaskurin aineistoa verrattiin nousukalapyynnin saaliisiin, jotta pystyttiin päättelemään laskurimenetelmän soveltuvuutta nousukalamäärien arviointiin. Poikasten esiintymistä, kasvua ja ulosvaellusta seurattiin erityisesti pienpoikasten pyyntiin kehitettyjen havaspyydysmenetelmien avulla. Kohteiden kutukalastojen rakenteessa havaittiin eroja ikä-, laji- ja sukupuolijakaumissa, joiden pääteltiin johtuvan mm. sisäänvaellusuomien rakenteellisista eroista sekä hauelle soveltuvien lisääntymisalueiden puutteesta. Tämä näkyi myös selkeänä erona hauen poikastiheyksissä kohteiden välillä. VAKI-laskuriaineiston perusteella kutukalojen vaellusaktiivisuuteen vaikuttivat valon määrä sekä veden lämpötila. Laskurin todettiin kuitenkin olevan soveltumaton kevätkutuisten kalojen tarkkojen nousumäärien arviointiin. Vastakuoriutuneiden ahvenenpoikasten määrät kohteiden avovesialueilla olivat suurimmillaan toukokuun jälkimmäisellä puoliskolla ja ahvenenpoikasten ulosvaellus oli kiivaimmillaan kesäkuun lopussa. Jotta kohteiden kalanpoikastuotannon määrää sekä ulosvaelluksen dynamiikkaa voitaisiin arvioida tarkemmin, tulisi etenkin ajehaavipyynnin määrää ja intensiteettiä lisätä mahdollisissa jatkotutkimuksissa. Tutkitut vesistöt soveltuvat pääsääntöisesti hyvin kevätkutuisten kalalajien lisääntymisalueiksi, mutta tietyt erot kohteiden fysikaalisissa ominaisuuksissa näyttävät vaikuttavan osaltaan siihen, millaiseksi kalaston rakenne alueella lopulta muodostuu.