Taiteilijaelämää : tutkimus taiteilijuudesta ja taiteilijan arjen toimijuudesta työn ja työttömyyden välimaastossa - Ranta, Kati (2020)
Tutkielman tarkoitus on tarkastella kuvataiteilijoiden ammatti-identiteettiä ja arkista toimijuutta, jota he toteuttavat työn ja työttömyyden rajaamissa puitteissa. Analysoin tutkielmassa kuvataiteilijoiden kokemusta omasta ammatti-identiteetistään sekä arjesta niiden merkitysten kautta, joita he antavat työlleen sekä työttömyydelle. Tutkielman tarkoitus on myös selvittää, millaisia toimeentulostrategioita taiteilijoilla on toimeentulon hankkimiseksi ja työttömyydestä selviytymisessä. Tutkielman aineistona on seitsemän kuvataiteilijan teemahaastattelut, joita analysoin monimenetelmällisesti, hyödyntäen lähilukua ja narratiivis-diskursiivista analyysiä. Tutkielmassa haastateltavat käyvät narratiivisia ja diskursiivisia neuvotteluita omasta ammatti-identiteetistä ja arjen toimijuudesta peilaamalla omia kokemuksiaan muun muassa työn eetokseen, palkkatyön ihanteeseen ja taiteilijamyytteihin. Haastateltavat rakentavat identiteettiään taiteilijuuden määritelmien, oman taiteen kentälle identifioitumisen, ammattikulttuurin ja taiteilijapuheen omaksumisen sekä ammatinvalintatarinoiden kautta. Taiteilijoiden arjen toimijuus ilmenee aktiivisina toimina, joilla työllistymiseen ja työttömyyteen pyrittiin vaikuttamaan. Esille nousi kaksi keskeistä toimeentulostrategiaa: muiden töiden tekeminen ja verkostojen hyödyntäminen, joka tarjosi myös henkistä tukea ajoittaiseen työttömyydestä selviytymiseen. Haastateltavien työttömyys näyttäytyy aktiivisena aikana, ja siitä kertominen haastaa toimettoman työttömän kuvaa sekä perinteistä palkkatyöhön liittyvää työn eetosta. Omaa ammatillista toimijuutta neuvoteltiin haastatteluissa pohtimalla työprosesseja ja -arvoja sekä ammatinharjoittamista rajoittavia tekijöitä, kuten toimeentuloa sekä taiteilijuuteen kohdistuvaa arvostuksen puutetta. Haastateltavien arjessa vapaa-aika, työ ja työttömyys ovat limittyneet yhteen. Tällöin myös kuvataiteilijoiden työttömyys kuvastuu yhtä aktiivisena tekemisänä kuin työssä oleminen. Arkeen vaikuttavat kuitenkin taloudellisesti haastava ja eriarvoinen asemassa palkansaajiin nähden sekä työttömiin taiteilijoihin kohdistuvat negatiiviset asenteet. Tämän vuoksi taiteilijan työn arvostuksen lisääminen ja ammattitaidon huomioiminen koettiin tarpeelliseksi taiteilijan aseman parantamiseksi.