Subjektiivisesti ja objektiivisesti mitatun fyysisen aktiivisuuden vertailu 75-80-vuotiailla miehillä ja naisilla - Pulliainen, Pia (2020)
Fyysinen aktiivisuus ja liikunta ovat tärkeitä ikääntyneiden henkilöiden toimintakyvyn ja itsenäisen elämän kannalta. Fyysisen aktiivisuuden luotettava mittaaminen ja arviointi tutkimuksissa on tärkeää. Fyysistä aktiivisuutta voidaan mitata ikääntyneiltä henkilöiltä esimerkiksi kyselylomakkeilla tai objektiivisilla mittareilla. Tämän pro gradu –tutkielman tarkoituksena on selvittää, onko kiihtyvyysanturilla ja kyselylomakkeella määritetyssä fyysisessä aktiivisuudessa eroja 7085-vuotiailla vähän liikkuvilla jyväskyläläisillä miehillä ja naisilla. Tutkimuksen aineistona käytettiin satunnaistetun kontrolloidun PASSWORD-tutkimuksen alkumittausaineistoa. PASSWORD-tutkimus tutkii fyysisen ja kognitiivisen harjoittelun vaikutuksia kävelynopeuteen ja kaatumisiin ikääntyneillä vähän liikkuvilla henkilöillä. Tutkimukseen valikoitui yhteensä 314 tutkittavaa (126 miestä ja 188 naista). Tutkittavilta kerättiin tieto heidän fyysisestä aktiivisuudestaan kyselylomakkeella sekä vyötäröllä pidettävällä UKK RM24 kiihtyvyysanturimittarilla (UKK, Tampere, Suomi). Kyselylomakkeesta saatujen tietojen mukaan tutkittavat jaettiin kolmeen ryhmään: vain välttämättömimmän määrän liikkuvat, kevyttä liikuntaa harrastavat ja reipasta liikuntaa harrastavat. UKK-mittarin datasta laskettiin keskiamplitudipoikkeamat viiden sekunnin ajanjaksoissa. UKK-mittarista saatu data analysoitiin paikallaanoloaikaan ja kevyeen sekä kohtalaiseen fyysiseen aktiivisuuteen kulunut aika. Raskasta fyysistä aktiivisuutta kertyi tutkittaville niin vähän, että se jätettiin analyyseista pois. Aineisto analysoitiin IBM SPSS Statistics 24 -ohjelmalla. Analyyseissä käytettiin ristiintaulukointia, riippumattomien otosten t-testiä sekä yksisuuntaista varianssianalyysia (One Way ANOVA). Paikallaanoloaikaa kertyi eniten heillä, jotka raportoivat liikkuvansa vain välttämättömimmän määrän (659.1 min/päivä) ja vähiten heillä, jotka raportoivat harrastavansa reipasta liikuntaa (590.3 min/päivä). Kevyttä fyysistä aktiivisuutta kertyi vähiten heillä, jotka raportoivat liikkuvansa vain välttämättömän määrän (167.2 min/päivä) ja eniten heillä, jotka raportoivat harrastavansa reipasta liikuntaa (227.9 min/päivä). Myös kohtalaisen fyysisen aktiivisuuden määrä kasvoi ryhmillä sen mukaan, mitä aktiivisempia he raportoivat olevansa (17.3 min/päivä, 32.2 min/päivä ja 37.8 min/päivä, p<0.001). Erot fyysisessä aktiivisuudessa eri ryhmien välillä olivat tilastollisesti merkitseviä jokaisessa ryhmässä (p<0.001). Tulokset osoittivat, että kyselylomake sekä kiihtyvyysanturi antoivat saman suuntaisia tuloksia fyysisen aktiivisuuden määrästä 70-85-vuotiailla miehillä ja naisilla. Molemmat menetelmät ovat hyväksyttäviä tapoja mitata ikääntyneiden henkilöiden fyysistä aktiivisuutta.