The connection between trait anxiety and the processing of emotional facial expressions : an ERF study - Luopa, Jonna; Rossi, Teemu (2019)
Tutkimuksen tarkoituksena oli ensiksi selvittää, prosessoidaanko erilaisia negatiivisia sekä neutraaleja kasvonilmeitä eri tavalla, sekä toiseksi selvittää, vaikuttaako piirreahdistuneisuus tähän prosessointiin. 14 miehelle, iältään 20–54 vuotta, näytettiin MEG-laitteella tehdyn aivojen sähköisen aktivaation mittauksen aikana kuvia neutraaleista sekä erilaisista negatiivisista kasvonilmeistä. Kuvat otettiin Karolinska Directed Emotional Faces (KDEF) kuvapankista. Aina kun kuvia oli näytetty satunnainen määrä, osallistujia pyydettiin tunnistamaan kasvonilmeiden tunnetila painamalla tunnetilaa vastaavaa nappia ohjaimesta. Piirreahdistuneisuutta mitattiin Karolinska Scales of Personality (KSP) inventaariolla. Takaraivo- ja päälakilohkot valittiin tarkempaan tarkasteluun kolmessa eri aikaikkunassa. Aktivaatiohuiput kyseisissä aikaikkunoissa voisivat vastata herätepotentiaaleja M100, M170, EPN, VPP, M220 ja M300 tai LPP, joita on käytetty aiemmissa tutkimuksissa. Tilastollisissa analyyseissa vain M220-vaste oli voimakkaampi pelokkaisiin ilmeisiin verrattuna surullisiin ilmeisiin. Lisäksi, M220-vaste oli voimakkaampi pelokkaisiin ilmeisiin verrattuna neutraaleihin sekä vihaisiin ilmeisiin, mutta vain oikeassa aivopuoliskossa. Nämä tulokset olivat kuitenkin ainoastaan suuntaa antavia. Muita eroja neutraalien sekä tunnepitoisten kasvonilmeiden välillä ei löytynyt. Piirreahdistuneisuus korreloi positiivisesti tunnepitoisten, neutraalien tai kaikkien kasvonilmeiden aiheuttamien M170-, VPP- ja M300- tai LPP-vasteiden voimakkuuden kanssa. Tutkimuksemme viittaa siihen, että visuaalisilta alueilta mitatut herätevasteet eivät ole sensitiivisiä eri negatiivisten tunnetilojen kasvonilmeille, ja että piirreahdistuneisuus on yhteydessä tehokkaampaan varhaiseen uhan prosessointiin, tehokkaampaan kasvojen rakenteelliseen prosessointiin sekä tehokkaampaan kasvojen tietoiseen prosessointiin.