Vapaa-ajan liikunta-aktiivisuus selkä- ja/tai alaraajakipuisilla - Palmu, Minna (2019)
Pro gradu- tutkielmassa haluttiin selvittää, selittääkö selkä- ja/tai alaraajakipu aikuisten vapaa-ajan liikunta-aktiivisuutta. Muita tutkimuksen kohteina olevia muuttujia olivat ikä, sukupuoli, toimintakyky, depressio sekä rangan deformiteetti. Tutkimusjoukko koostui 634 pääosin kroonista selkäkipua potevasta aikuisesta, jotka erosivat toisistaan selkädiagnoosien suhteen. Poikkileikkaustutkielman aineisto koostui Keski-Suomen keskussairaalan potilasmateriaalista ja aineisto muodostui henkilöistä, joilta oli saatavissa täytetty kysely ja koko rangan röntgenkuva. Koko rangan röntgenkuvan analysoinnin suoritti ortopedi. Koko rangan röntgenkuvan perusteella oli mahdollista selvittää rangan deformiteetin esiintyvyyttä. Vapaa-ajan liikunta-aktiivisuutta mitattiin Kasari FIT- kyselyllä. FIT- indeksi muokattiin MET- arvoiksi ja niistä muokattiin METmin/viikko- luokat, jotka vastaavat alhaista, kohtuullista sekä korkeaa vapaa-ajan liikunta-aktiivisuutta. Kohtuullinen vapaa-ajan liikunta-aktiivisuus (500-1000 METmin/viikko) on terveysliikuntasuosituksen tavoitetaso. Tilastollisina menetelminä käytettiin ristiintaulukointia, Anovaa sekä tarvittaessa Kruskal-Wallis- testiä. Monimuuttuja-analyysiksi valikoitui multinominaalinen logistinen regressioanalyysi, sillä liikunta-aktiivisuutta haluttiin tarkastella kolmiluokkaisena. Yli puolet tutkielman selkäkipuisista liikkuvat liian vähän terveysliikuntasuositukseen verrattuna. Tarkastelluista muuttujista iällä, toimintakyvyllä, deformiteetin asteella, depressioseulan pistemäärällä ja alaraajakivulla (p<.001) sekä selkäkivulla (p<.05) oli yhteyttä vapaa-ajan liikunta-aktiivisuuteen. Sitä selittäviksi tekijöiksi nousivat ikä, miessukupuoli ja toimintakyky 12 % selitysasteella. Korkeampi ikä ja toimintakyvyn vaje näyttivät selittävän matalampaa vapaa-ajan liikunta-aktiivisuutta. Miessukupuoli näytti selittävän sekä alhaisempaa että korkeampaan vapaa-ajan liikunta-aktiivisuutta.