Suomalaisen koulutuksen digitalisaation merkitys ja kritiikki Opettaja-lehden mielipidekirjoituksissa ja kolumneissa - Karjula, Johanna (2018)
Tässä kvalitatiivisessa, aineistolähtöisessä tutkimuksessa suomalaisen koulutuksen digitalisaation merkitystä ja kritiikkiä lähestytään opettajalehdessä julkaistujen mielipidekirjoitusten ja kolumnien kautta. Merkitykset ovat rakentuneet temaattisen analyysin pohjalta. Hermeneuttiselle suuntaukselle ominaisesti tutkimuksessa pyritään ymmärtämään ja tulkitsemaan tutkittavaa aineistoa. Digitalisaatio on tuonut mukanaan jatkuvan muutoksen tulevaisuuden työelämän vaatimuksiin. Pysyäksemme muutoksessa mukana tarvitsemme osaajia muuttuviin tarpeisiimme. Koulu on avainasemassa mahdollistamassa oppilaidensa digitaalisten taitojen kehittymisen. Jotta kehittyminen on mahdollista, tarvitsemme sen toteuttajiksi kaikki opettajamme. Haaste on siinä, kuinka saamme opettajamme vakuuttuneiksi digitaalisuuden mahdollisuuksista. Jotta pääsemme käsiksi keinoihin, tarvitsemme tietoa siitä, millainen teknologia-ajattelu koulutuksen digitalisaatiokeskustelun taustalla vallitsee. Opettaja-lehden mielipidekirjoituksissa ja kolumneissa koulutuksen digitalisaatio voidaan jakaa kuuteen merkitykseen: laite, työväline, tiedonlähde, oppimisen kohde, työskentely-ympäristö ja työskentelytapa. Tässä tutkimuksessa merkitykset nähdään hierarkkisena kehänä, jossa laite edustaa suppeinta ja työskentelytapa laajinta määritelmää. Hierarkiassa laajempi kehä pitää sisällään kaikki sitä suppeammat merkitykset. Merkityksissä on kaksi tasoa: Isäntä- määritelmässä digitalisaatio nähdään itseisarvoisena, ylhäältäpäin annettuna. Renkimääri-telmässä koulutuksen digitalisaatio nähdään välinearvoisena, ja siinä oppimisen prosessi on keskiössä. Kirjoitukset, jotka käsittelivät koulutuksen digitalisaation isännällistä roolia, näkivät digitalisaation taakkana, kun taas kirjoitukset, jotka käsittelivät sen rengin roolia, näkivät enemmän mahdollisuuksia. Tutkimuksessa tullaan johtopäätökseen, että mitä laajemman merkityksen kirjoitus suomalaisen koulutuksen digitalisaatiolle antaa, sitä paremmin siinä nähdään digitalisaation kokonaisvaltainen merkitys niin opetukselle kuin oppimiselle. Kirjoitusten merkitysten laajuus vaikuttaa siihen, näyttäytyykö digitaalisuus taakkana vai mahdollisuutena. Tulosten mukaan parantamalla opettajien pedagogista osaamista teknologisten ratkaisujen ja oppimisympäristöjen hyödyntämisessä opettajat saadaan mukaan toteuttamaan koulun digitalisaatiota. Yksittäisten keinojen ja konkreettisten sisältöjen löytämiseksi tarvitaan lisätutkimusta kartoittamaan opettajien teknologia-ajattelua konkreettisella tasolla. Lisäksi tarvitaan tutkimusta siitä, kuinka keinoäly ja robotisaatio vaikuttavat tulevaisuuden koulujärjestelmään ja taitovaatimuksiin.