Kodin fyysisen ympäristön yhteys 5–7-vuotiaiden lasten motorisiin taitoihin - Tuomi, Tanja; Näppilä, Jarkko (2019)
Motoristen perustaitojen kehittäminen nähdään tärkeänä tekijänä varhaisvuosien liikunnassa, sillä ikävuodet 5–7 ovat motoristen taitojen oppimisen kannalta merkittävää aikaa. Motoriset perustaidot luovat edellytykset lasten liikkumiselle sekä fyysiselle aktiivisuudelle, minkä takia on tärkeää tarkastella tekijöitä, jotka ovat yhteydessä lasten motoristen taitojen oppimiseen ja kehittymiseen. Ympäristön tulisi tukea lasten motorista kehittymistä sekä luoda riittävät mahdollisuudet motoristen taitojen harjoittelun toteuttamiseen. Parhaimmassa tapauksessa ympäristö voi edistää lasten motorisia taitoja ja luoda sitä kautta pohjan elinikäisille liikuntataidoille. Koti voidaan nähdä merkittävänä liikuntaympäristönä motoristen taitojen oppimisen ja kehittymisen kannalta, koska lapset ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa kodin, kotipihan sekä lähiympäristön kanssa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia kodin fyysisen ympäristön yhteyksiä 5–7-vuotiaiden lasten motorisiin perustaitoihin. Tutkimuksessa selvitetään lasten kodin sisätilojen, piha-alueiden sekä lähiympäristön liikuntaolosuhteiden yhteyksiä motorisiin perustaitoihin. Lisäksi tutkimuksessa verrataan kodin sisä- ja ulkotiloissa tapahtuvan omaehtoisen liikunnan sekä organisoidun liikunnan yhteyksiä lasten motoristen perustaitojen hallintaan. Tähän tutkimukseen on käytetty Jyväskylän yliopiston Liikuntatieteellisen tiedekunnan Taitavat Tenavat – tutkimukseen kerättyä aineistoa. Tähän tutkimukseen valikoitui yhteensä 784 5–7-vuotiasta lasta (404 poikaa ja 380 tyttöä). Tutkimusaineisto on kerätty 37 eri päiväkodista, 24:ltä eri paikkakunnalta ympäri Suomea vuosien 2015-2016 aikana. Tiedot kodin liikuntaolosuhteista kerättiin tutkimukseen osallistuneiden vanhempien täyttämällä kyselylomakkeella ja lasten motorisia perustaitoja mitattiin Test of Gross Motor Development Third Edition (TGMD-3) testillä (Ulrich 2019). Aineiston analysointi tehtiin SPSS – ohjelmalla (IBM SPSS Statistics 24). Aineiston analysoinnissa käytettiin kuvailevia menetelmiä (keskiarvot, keskihajonnat, prosenttiosuudet) sekä yksisuuntaista varianssianalyysia. Muuttujien välisiä yhteyksiä ja tilastollista merkitsevyyttä tutkittiin t-testeillä sekä Pearsonin korrelaatiokertoimella. Tulokset osoittivat tilastollisesti merkitseviä yhteyksiä sukupuolen sekä iän ja motoristen perustaitojen välille siten, että vanhemmat lapset olivat taitavampia kuin nuoremmat ja poikien taidot olivat tyttöjä paremmat. Kodin fyysisen ympäristön liikuntapaikoista merkitsevimmät yhteydet olivat pallokentän, jäähallin sekä luistinradan käyttämisellä. Lisäksi uimahallilla ja yleisurheilukentällä oli merkitseviä yhteyksiä lasten motorisiin perustaitoihin. Jos lapsella oli käytössään jokin näistä liikuntapaikoista, hänellä oli muita lapsia paremmat motoriset perustaidot. Lasten käytössä olevista digilaitteista pelikonsolilla, televisiolla, tietokoneella sekä jollain muulla digilaitteella (esim. musiikkisoitin tai perheen yhteinen älylaite) oli yhteyksiä lasten motorisiin perustaitoihin. Piha-alueen saatavuudella oli merkitsevä yhteys ainoastaan poikien motorisiin taitoihin. Lisäksi organisoituun liikuntaan osallistuminen oli merkitsevästi yhteydessä 5–7-vuotiaiden lasten parempiin motorisiin perustaitoihin. Sen sijaan omalla huoneella, asumismuodolla tai kodin sisätilojen ja piha-alueen omaehtoisella liikkumisella ei näyttänyt tämän tutkimuksen mukaan olevan tilastollisesti merkitsevää yhteyttä lasten motorisiin taitoihin.