Onni-järjestelmän käytettävyysongelmat, kiertotavat ja niiden oppiminen - Petäistö, Tuija (2019)
Teknologian käytettävyys vaikuttaa merkittävästi siihen, kuinka sujuvaa ihmisen ja teknologian välinen vuorovaikutus on. Työssä käytettävien tietojärjestelmien ja muiden teknologioiden odotetaan tukevan ja helpottavan työn suorittamista, mutta aina näin ei tapahdu, vaan järjestelmissä voi olla ominaisuuksia, joiden vuoksi vuorovaikutus vaikeutuu tai jopa estyy. Käyttäjillä on näissä tilanteissa taipumus etsiä vaihtoehtoisia toimintatapoja, ns. kiertotapoja, ongelmien ja puutteiden ohittamiseksi. Kiertotapoja pidetään osoituksena järjestelmän vakavista käytettävyysongelmista, ja siksi niiden, ja etenkin niiden taustalla olevien ongelmien tunnistaminen on tärkeää, jotta järjestelmän suunnittelua voidaan paremmin ymmärtää ja kehittää. Tämän tutkimuksen kohteena oli Kelan perustoimeentulotuen käsittelyjärjestelmä, joka hyödyntää Kelan uutta Onni-etuusjärjestelmäalustaa. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, onko Onni-järjestelmässä sellaisia käytettävyysongelmia, jotka aiheuttavat kiertotapoja, minkälaisia kiertotapoja esiintyy ja miten työntekijät ovat omaksuneet käyttämänsä kiertotavat. Kiertotapoja tarkasteltiin tutkimuksessa työntekijöiden näkökulmasta, keskittyen kiertotapojen tyyppeihin ja ongelmiin, jotka aiheuttavat niiden käytön. Oppimista tarkasteltiin Anders Banduran sosiaalis-kognitiivisen oppimisen eri muotojen näkökulmasta. Tutkimus toteutettiin havainnoinnin, ääneen ajattelun ja teemahaastattelun yhdistelmänä työntekijöiden todellisessa työympäristössä maaliskuussa 2019. Tutkimuksen tulokset osoittivat, että Onni-järjestelmässä on useita vakavia käytettävyysongelmia. Työntekijät hyödynsivät ongelmakohdissa pääosin alemman tason kognitiivisia ratkaisuja, erityisesti tietokoneen kopioi ja liitä –toimintoja, säästääkseen työhön kuluvaa aikaa ja alentaakseen kognitiivista kuormitustaan. Lisäksi he hyödynsivät laajasti virallisia ohjeita, joita oli annettu tiedossa olevien järjestelmävirheiden vuoksi. Tutkimuksen havaintoja ja tuloksia voidaan näiltä osin hyödyntää Onni-järjestelmän kehittämiseen. Sen sijaan oppimisen osalta saadut tulokset olivat odotusten vastaisia ja edellyttävät vielä lisätutkimuksia. Työntekijöiden odotettiin oppivan kiertotapoja suoraa havainnointia käyttäen, mutta saatujen tulosten perusteella oppiminen tapahtui pääasiassa symbolisten mallien avulla.