Managing the embodied mind : a study on the cognition and recognition of agentic valuation and restraint - Saarikoski, Annika (2019)
Tässä tieteidenvälisessä käsitteellisessä tutkimuksessa tarkastellaan ensinnä kognitiotieteen ja fenomenologian suhdetta, erityisesti sitä kuinka niiden tieteenfilosofiset lähestymistavat ihmisen mielen, tietoisuuden ja kokemuksen tutkimuksessa eroavat, sekä täydentävät toisiaan. Työn menetelmällisenä tarkoituksena on siten selventää tieteellisen ja filosofisen ihmistutkimuksen käsitteellistä epämääräisyyttä, sekä rakentavia yhtymäkohtia yhteisöllisesti merkittävien ongelmien tutkimiseksi. Tutkimuksen toisessa osassa sovelletun fenomenologisen orientaation tavoitteena on korostaa näkemystä ihmisen tietoisuudesta maailmasuhteena. Kiinnostus kohdistuu erityisesti luonnon ja kulttuurin jännitteisyyteen eletyn kokemuksen tasolla. Tutkimusongelma liittyy nykyajan itse-hallinnallisia organisoinnin muotoja koskevaan keskusteluun. Ruumiillisen mielen hallinnan tarkastelussa tutkimus yhtyy kriittisiin näkemyksiin, jotka yhdistävät itsehallinnan käsitteen kapeaan talousnormatiiviseen rationaalisuuteen. Tätä hallinnan muotoa kutsutaan myös tunnetaloudeksi, ja sen tarkoituksena on hyödyntää ihmisten tunne-elämää. Sen operationalisointi perustuu oletukseen, että ihmiset ovat heikkoja ja irrationaalisia arvioitsijoita, joiden alitajuisia impulsseja ja käyttäytymistä voi manipuloida. Kyseenalaistan tunnetalouden käytännön tilanteita ja vuorovaikutusta ohjaavana strategisena mekanismina. Pyrin avartamaan toisenlaisia näkökulmia ja mahdollisuuksia kriittisesti omaksuttuun ja myötätuntoisempaan sosiaaliseen mielikuvitukseen ja merkityksien tulkintaan. Oletan, että uudet näkökulmat edesauttavat parempaa ymmärrystä tunneelämän käsitteellistämisestä ja ilmaisusta kokemuksellisen itsessääntelyn tasolla. Orientoin itsehallinnan käsitteen uudelleen suhteessa klassiseen tunteiden sääntelyn metaforaan joka mielletään vertauskuvallisesti hevosten käsittelyyn. Käytän hevos-metaforaa käsitteellisenä herkisteenä kognition ruumiillisen, kokemuksellisen ja elämismaailmallisen perustan tunnistamiseksi. Korostan siten toimijan henkilökohtaisen arvonannon, maltillisuuden ja empaattisen käsityskyvyn painoarvoa, tunteita välineellistävän ja funktionaalista typeryyttä aikaansaavan hallinnan mallin sijaan.