Alaraajan nivelten liikelaajuuksien yhteydet kävelyn biomekaniikkaan CP-vammaisilla lapsilla ja nuorilla - Angeria, Hanna-Maria (2019)
Kävely on ihmisen yksi yleisimmistä liikkumismuodoista ja oppimisen jälkeen siitä tulee lähes automaattista. Kävelystä voidaan mitata useita biomekaanisia muuttujia, joiden avulla voidaan laskennallisesti määrittää mitä ihmisen kävelyssä tapahtuu. Kävelyanalyysia käytetään usein vahvistamaan lääketieteellisiä diagnooseja liikunnallisista rajoitteista auttamaan esimerkiksi polvivamman kuntoutuksessa. Tämän tutkielman tarkoituksena oli tutkia spastisilta CP-vammaisilta lapsilta ja nuorilta passiivisesti mitattujen ja kävelyn aikana mitattujen nilkka-, polvi- ja lantionivelien liikelaajuuksien välistä yhteyttä ja niiden muutoksia 9 kuukauden tutkimuksen aikana. Tutkimus on osa EXECP-tutkimusta, jossa tutkittiin yksilöllisesti suunnitellun 3 kuukauden liikunnallisen intervention vaikutusta CP-vammaisten lasten ja nuorten toimintakykyyn ja her-molihasjärjestelmän mekanismeihin. Tutkimukseen rekrytoitiin 8 CP-vammaista (9-24 vuotta) ja sukupuolen ja iän puolesta vastaava verrokkiryhmä. Mittaukset toteutettiin kaksi kertaa ennen interventiota kolmen kuukauden välein ja kaksi kertaa intervention jälkeen. Mittaukset sisälsivät alaraajojen passiivisen liikkuvuuden arvioinnin ja 3D-liikeanalyysin. Tämän tutkimuksen tuloksista ei löydetty korrelaatioita eikä tilastollisesti merkitseviä eroja passiivisten ja kävelyn aikaisten mitattujen nivelten liikelaajuuksien välillä. Tämä havainto koskee sekä CP-vammaisia ja verrokkiryhmää. Intervention ja 3 kuukauden kontrolliajan muu-tokset olivat pieniä, esimerkiksi lonkkanivelen passiivisessa ojennuksessa muutos oli +1,1% intervention seurauksena, mutta kontrolliajan jälkeen liikelaajuus laski 15% intervention tulokseen nähden ja -14% lähtötasoon nähden. Verrokkiryhmän mittauksissa ajan vaikutukselle ei löydetty tilastollisesti merkitsevää eroa, joten kahden mittauksen keskiarvotuloksia verrattiin CP-vammaisten tuloksiin. Kävelyn aikaisten liikelaajuuksien ei havaittu tilastollisesti merkitsevästi kasvaneen liikunnallisen intervention seurauksena. CP-vammaisten askelsyklin pituuden (r = 0,995) ja askelnopeuden (r = 0,816) väliltä havaittiin tilastollisesti merkittäviä korrelaatioi-ta, mutta yhteydet olivat havaittavissa pelkästään ajan vaikutuksen seurauksena. Tuloksista voidaan päätellä, että passiiviset nivelten liikelaajuudet eivät toimi selittävänä tekijänä kävelyn aikaisiin nivelten liikelaajuuksiin. Pelkkiä kinemaattisia muuttujia tarkasteltaessa tämän tutkimuksen menetelmin ei ole löydettävissä yhteyksiä passiivisten liikelaajuuksien ja kävelyn aikaisten liikelaajuuksien välille.