Ikääntyneiden henkilöiden kognitiivisen toimintakyvyn yhteys itsearvioituun ICT-osaamiseen - Latikka, Irma (2019)
Arkemme digitalisoituu. Kodeissamme on yhä enemmän digitaalisia laitteita ja yhteydenpito muihin ihmisiin ja palveluihin tapahtuu usein sähköisten kanavien avulla. Ikääntyvä väestömme tulee muodostamaan yhä suuremman osan sosiaali- ja terveyspalveluiden käyttäjistä. Samanaikaisesti sosiaali- ja terveyspalveluita digitalisoidaan palveluiden saatavuuden ja saavutettavuuden turvaamiseksi. Ikääntymiseen liittyvä kognitiivinen heikentyminen haastaa uusien sähköisten palveluiden käyttämisen. Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää, onko kognitiivinen toimintakyky yhteydessä ikääntyneiden henkilöiden ICT-osaamiseen. Tutkielman aineistona käytettiin Jyväskylän yliopiston, Gerontologian tutkimuskeskuksen Promoting Safe Walking among Older People -tutkimuksen (PASSWORD) alkumittauksia. Tutkittavat (n = 314) olivat 70–85-vuotiata jyväskyläläisiä, vähän liikkuvia ja muistitoiminnoiltaan terveitä (MMSE ≥ 24) miehiä (n = 126) ja naisia (n = 188). Muisti- ja tiedonkäsittelytoimintoja mitattiin MMSE-testin ja CERAD-kokonaispistemäärän avulla. Toiminnanohjauskykyä arvioitiin TMT A, B ja niiden erotusmuuttujan avulla. ICT-osaamista tutkittavat arvioivat itsenäisesti kyselylomakkeella. Sosioekonomisia taustamuuttujia olivat koulutusaste, koulutusvuodet, ammattiasema ja talouden nettotulot. Tutkittavat jaettiin puhelimen ja tietokoneen käytössä vaikeuksia kokeviin ja ilman vaikeuksia selviytyviin. Ryhmien välisiä tuloksia analysoitiin riippumattomien otosten t-testillä ja Mann-Whitneyn U -testillä sekä Pearsonin khiin neliö -testillä ja Fisherin tarkalla testillä. Logistisen regressioanalyysin avulla analysoitiin kognitiivisen toimintakyvyn yhteyttä vaikeuksien kokemiseen puhelimen ja tietokoneen käytössä. Ilman vaikeuksia tietokonetta käyttävät henkilöt saivat parempia tuloksia MMSE-testissä (p = 0.014), CERAD-kokonaispistemäärässä (p = 0.001) sekä TMT:n A-osiossa (p = 0.003), B-osiossa (p < 0.001) ja B- ja A-osioiden erotuksessa (p = 0.003) kuin ne henkilöt, jotka kokivat vaikeuksia tietokoneen käytössä. Ilman vaikeuksia tietokonetta käyttävät henkilöt olivat tilastollisesti merkitsevästi korkeammassa sosioekonomisessa asemassa kuin vaikeuksia kokevat henkilöt. Logistinen regressioanalyysi osoitti, että muisti- ja tiedonkäsittelytoiminnot olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä (p = 0.001) tietokoneen käytössä koettuihin vaikeuksiin. Iällä, sukupuolella ja sosioekonomisella asemalla vakioitaessa merkitsevä yhteys säilyi (p = 0.022). Myös toiminnanohjauskyky oli yhteydessä tietokoneen käytössä koettuihin vaikeuksiin (p = 0.040), mutta vakioidussa mallissa yhteys ei ollut enää merkitsevä. Johtopäätös: kognitiivinen toimintakyky on yhteydessä 70–85 –vuotiaiden vähän liikkuvien henkilöiden ICT-osaamiseen. Tämä yhteys on huomioitava suunniteltaessa digitaalisia laitteita ja sähköisiä palveluita ikääntyneille henkilöille.