Kehotietoisuus kroonisesti masentuneilla - Latvala, Tuuli-Marjatta (2019)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, esiintyykö subjektiivisen kehotietoisuuden kokemisessa eroja kroonisesti masentuneiden ja terveiden kontrollien välillä. Lisäksi tarkasteltiin kroonisesti masentuneilla kehotietoisuuden yhteyttä masennusoireisiin, painoindeksiin, alkoholinkäytön ja liikunta-aktiivisuuden tasoon, nykyisen masennusjakson kestoon, ensimmäisen masennusjakson alkamisajankohtaan sekä sosiodemografisiin tekijöihin. Aineisto koostui Jyväskylän yliopistossa 2017-2018 toteutetun Neurokuvantaminen masennuksessa-tutkimuksen aineistosta, joka on aiemman Finnish Depression and Metabolic Syndrom -tutkimuksen (FDMSA) seurantatutkimus. Kroonisesti masentuneiden ryhmä (n=22) muodostui FDMSA-tutkimuksen masennusryhmäläisistä, joilla masennus oli kroonistunut ja kontrolliryhmä (n=22) saman tutkimuksen verrokeista. Kehotietoisuus arvioitiin G. Roxendalin kehittämällä Body Awareness Scale Interview –mittarilla, joka muokattiin tutkimusta varten kyselylomakemuotoon. Kyselyn maksimipistemäärä on 78 pistettä. Suurempi pistemäärä kuvastaa voimakkaampia oireita/vaikeuksia kehotietoisuudessa. Krooninen masennus kartoitettiin diagnostisen M.I.N.I haastattelun avulla, Beckin depressio -kyselyllä arvioitiin masennusoireiden voimakkuutta. Liikunta-aktiivisuutta International Physical Activity kyselyllä. Alkoholinkäyttöä arvioitiin kolmella kysymyksellä (Kuinka usein käytät alkoholia? Kun käytät alkoholia, montako annosta tavallisimmin otat päivässä? Kuinka usein juot kerrallaan vähintään kuusi annosta?). Lisäksi kysyttiin masennusoireiden kestoa ja alkamisajankohtaa. Tutkittavien keskimääräinen ikä oli 59-vuotta (43-80) ja heistä 69 % oli naisia. Beck indeksin keskiarvo oli kroonisesti masentuneilla 25,4 (kh. 7,5) ja kontrolleilla 2,8 (kh. 2,6) (p<0,001). Painoindeksi kroonisesti masentuneilla oli 29,9 (5,7) ja kontrolleilla 26,0 (4,1) (p=0,013). Ryhmien välillä ei esiintynyt eroa alkoholinkäytössä eikä liikunta-aktiivisuudessa. Kroonisesti masentuneilla kehotietoisuuskyselyn pistemäärä oli 31,8 (7,1) ja kontrollien 6,5 (6,6) (p<0,001). Kliinisistä ja sosiodemografisista tekijöistä ainoastaan runsaampi alkoholinkäyttö oli tilastollisesti erittäin merkitsevästi yhteydessä heikompaan kehotietoisuuteen (Spearman 0,66, p<0,001). Tämän tutkimuksen mukaan kehotietoisuus on kroonisesti masentuneilla terveitä kontrolleja heikompi. Runsaampi alkoholinkäyttö oli yhteydessä lisääntyneisiin ongelmiin kehotietoisuuden kokemisessa kroonisesti masentuneilla. Terveydenhuollon ammattilaisten on masennuksen parhaan mahdollisen hoidon takaamiseksi hyvä huomioida näkökulma masennuksessa esiintyvän kehon ja mielen oireilun yhteydestä sekä runsaan alkoholinkäytön mahdollisesta vaikutuksesta masentuneen kehotietoisuuden kokemukseen.