Turvallinen ja terveellinen kalanmaksa : viljellyn ja luonnonvaraisen siian (Coregonus lavaretus) sekä kirjolohen (Oncorhynchus mykiss) maksan ravitsemuksellinen sisältö - Väänänen, Tuula (2019)
Vuonna 2017 Suomessa kasvatettiin kirjolohta (Oncorhynchus mykiss) ja siikaa (Coregonus lavaretus) ruokakalaksi yhteensä 14,4 miljoonaa kiloa. Vaikka kalanmaksaöljy on ollut perinteinen suomalaisten D-vitamiinin ja pitkäketjuisten ω-3-rasvahappojen lähde, kalanmaksaa ravintona käytetään Suomessa vähän ja kalanviljelyn sivuvirroista hyödynnetään pääasiassa vain mäti. Kalanmaksan talteenotto ja käyttö ravintona olisi perusteltua esimerkiksi kestävän kehityksen näkökulmasta. Sosiaali- ja terveysministeriön ylläpitämässä Fineli-tietokannassa ei ole tietoa kalanmaksan ravitsemuksellisesta sisällöstä. Suomessa kalanlihan vierasainepitoisuuksia seurataan säännöllisesti, mutta maksan osalta seuranta ei ole systemaattista. Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastelin kalanmaksan ravitsemuksellista sisältöä elintarvikkeen terveellisyys- ja turvallisuusnäkökulmista. Työssä selvitettiin kalanmaksan rasvahappokoostumus, energiasisältö, rasvan, proteiinin ja hiilihydraattien määrät sekä vierasainepitoisuudet (kadmium, lyijy, elohopea sekä PCB-indikaattoriyhdisteet). Tutkimuskohteina olivat viljelty siika ja kirjolohi merialueen (Itämeri) verkkokassiviljelystä sekä sisämaan kiertovesi- ja läpivirtauslaitoksilta. Viljeltyjen kalojen lisäksi pyydettiin luonnonvaraisia siikoja Kymijoen vesistöön kuuluvista Päijänteestä ja Konnevedestä. Tutkittujen muuttujien ja nykyisten elintarvikesuositusten mukaan kalanmaksa on turvallinen ja terveellinen raaka-aine. Ainostaan maksan suurkuluttajalle riskiksi voisi muodostua luonnon siianmaksan kadmiumpitoisuus, joka ylittää kalanlihalle määritellyn pitoisuusraja-arvon.