Ammattilaisten lähisuhdeväkivallan kohtaamiseen liittyvien tunteiden yhteys väkivallan kokijalle, tekijälle ja ammattilaisille rakennettuun toimijuuteen - Leinonen, Noora (2019)
Tutkielmassa aiheena on sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten sekä poliisien lähisuhdeväkivallan kohtaamiseen liittyvät tunteet sekä väkivallan kokijan, tekijän ja ammattilaisten toimijuus. Tutkielmassa kysytään, miten ammattilaisten kuvaamat lähisuhdeväkivallan kohtaamiseen liittyvät tunteet ovat yhteydessä väkivallan kokijalle, tekijälle ja ammattilaisille rakennettuun toimijuuteen. Tutkimusaineisto on kerätty osana Jyväskylän yliopiston, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja Poliisiammattikorkeakoulun EU-rahoitteista yhteishanketta Enhancing Professional Skills and Raising Awareness on Domestic Violence, Violence against Women and Shelter Services (EPRAS). Aineisto koostui 16:sta fokusryhmähaastattelusta. Analysointimenetelmänä oli aineistolähtöinen diskurssianalyysi ja apuna käytettiin positiointiteoriaa. Positiointi tarkoittaa diskursiivista prosessia, jossa toisille henkilöille annetaan tai itselle otetaan rooleja sekä asetetaan toinen tai itse johonkin asemaan. Tunteita tutkittiin tarkastelemalla ammattilaisten tuottamista diskursseista kohtia, joissa he kuvaavat lähisuhdeväkivallan kohtaamisen herättämiä tunteita. Väkivallan kokijan, tekijän ja ammattilaisten toimijuuksia tarkasteltiin subjektipositioilla, joita ammattilaiset tuottamissaan diskursseissa rakensivat. Toimijuudella tarkoitettiin diskursseissa rakentuvia henkilön mahdollisuuksia toimia sekä muuttaa tapahtumia, ja sen nähtiin sisältävän vallan sekä vastuun teoista. Tutkimus tuotti tulokseksi kymmenen positiota, joista väkivallan kokijalle muodostui kaksi, tekijälle yksi, muille ammattilaisille kaksi sekä ammattilaisille itselleen kolme. Kaksi positiota oli useamman toimijan yhteisiä positioita. Positiot sisälsivät sekä olemassa olevat toimijuudet että toimijuudet, joita ammattilaiset odottivat position kohteelta. Usein nämä toimijuudet olivat ristiriidassa keskenään siten, että olemassa oleva toimijuus oli passiivista, mutta odotettu toimijuus oli aktiivista. Kolmessa positiossa olemassa oleva ja odotettu toimijuus olivat molemmat aktiivisia. Näistä kahteen positioon oli yhteydessä positiivisia tunteita. Muihin kahdeksaan positioon oli yhteydessä monenlaisia negatiivisia tunteita.