Mielenterveyden häiriöiden esiintyvyys urheilijoilla valmentajien näkökulmasta - Mikkelä, Ilona (2019)
Pro-gradu tutkielmani aihe on mielenterveyden häiriöiden esiintyvyys urheilijoilla valmentajien näkökulmasta. Halusin tutkia urheilijoiden mielenterveyden häiriöitä, koska niistä puhuminen on edelleen vaiettu aihe urheilupiireissä, ja usein urheilijoiden mielenterveyden häiriöt nousevat esille vasta urheilu-uran jälkeen. Tutkimustani varten haastattelin neljää eri valmentajaa, joilla on pitkä valmennustausta takanaan. Tutkielmani teoriaosuutta varten luin enimmäkseen vieraskielisiä artikkeleita urheilijoiden mielenterveyden häiriöistä. Käytin tieteellisten artikkeleiden ja tutkimusten hakumenetelminä SportDiscusta ja Google Scholaria sekä aiheeseen liittyvää kirjallisuutta. Tutkimuksen aineiston keräsin haastattelemalla jokaista valmentajaa erikseen. Tutkimuksissa käyttämieni lähteiden perusteella masennus on yleisin mielenterveyden häiriö huippu-urheilijoiden keskuudessa. Lisäksi syömishäiriöt ja burnout ovat yleisimpiä mielenterveyden häiriöitä urheilijoilla. Muita urheilijoilla esiintyviä mielenterveyden häiriöitä ovat ahdistuksen kokemukset sekä kohonnut itsetuhoisuus- ja itsemurhariski. Urheilijoilla on suurentunut riski sairastua mielenterveyden häiriöihin. Tutkimukseen osallistuneiden valmentajien vastaukset liittyen urheilijoiden mielenterveyden häiriöihin olivat samansuuntaisia verrattuna kirjallisuudesta löytyvään tietoon. Edellä mainitsemieni mielenterveyden häiriöiden lisäksi valmentajat nostivat esiin urheilijoiden perfektionismin. Haastatteluissa valmentajat eivät maininneet mitään urheilijoiden itsetuhoisuudesta ja kohonneesta itsemurhariskistä, jotka taas nousivat esillä lähteiden pohjalta. Urheilijoiden mielenterveyden häiriöiden syntyyn vaikuttavia tekijöitä ovat muun muassa paineet menestyä, fanien suuret odotukset, loukkaantumiset ja epäonnistumiset kilpailuissa. Apua mielenterveyden häiriöihin ei kuitenkaan haeta siihen liittyvän stigman ja ymmärryksen puutteen vuoksi. Viime aikoina keskustelu mielenterveyden ongelmista on kuitenkin hieman lisääntynyt myös urheilupiireissä. Esimerkiksi urheilupsykiatrit ovat tulleet osaksi urheiluoppilaitoksia ja ammattilaisjoukkueita kahden viime vuosikymmenen aikana. Lähdekirjallisuuden ja tutkimukseen osallistuneiden valmentajien vastausten perusteella voidaan todeta, että mielenterveyden häiriöitä esiintyy urheilijoilla yhtä paljon kuin ei-urheilijoilla. Läheskään kaikki urheilijoiden mielenterveyden häiriöt eivät tule ilmi, sillä urheilijat eivät yleisesti hae tai ota yhteyttä urheilupsykiatriaa tarjoaviin tahoihin. Urheiluorganisaatioiden tulisi systemaattisesti työskennellä sen eteen, että mielenterveyden häiriöihin liittyvä stigma poistuisi ja urheilijoiden itsetuhoinen käyttäytyminen vähentyisi.