Predicting high-growth firms with machine learning methods - Virtanen, Joosua (2019)
Kiinnostus nopeakasvuisia yrityksiä kohtaan on viime aikoina kasvanut politiikantekijöiden sekä sijoittajien keskuudessa. Tässä maisterin tutkielmassa tutkin, ovatko koneoppimismenetelmät hyödyllisiä tulevaisuuden nopeakasvuisten yrityksien ennustamisessa. Tutkin tätä kysymystä laajalla 13602:n suomalaisen liikeyrityksen paneeliaineistolla vuosilta 2005–2016 hyödyntäen Eurostat-OECD:n nopeakasvuisen yrityksen määritelmää. Tällä määritelmällä aineistossa noin 5% yrityksistä sijoittuu nopeakasvuisiksi. Tutkin myös, mitkä yhteensä 24:stä ennustavasta muuttujasta myötävaikuttavat ennusteisiin eniten. Viimeiseksi tarkastelen, onko vaihtoehtoisella nopean kasvun määritelmällä, asiantuntijainformaatiota sisältävillä lisämuuttujilla tai vain nuorten yrityksien aineiston käyttämisellä vaikutusta ennustetarkkuuteen. Lähestyn kysymyksiä soveltamalla kehikkoa, joka muistuttaa todellista ennustusskenaariota, missä historiatietoihin perustuvalla aineistolla pyritään ennustamaan tulevaisuuden lopputulemia. Ennustetarkkuutta arvioidaan erillisessä testiaineistossa. Tuloksieni perusteella useimmat koneoppimismenetelmät mahdollistavat lieviä ja tilastollisesti merkitseviä parannuksia ennustetarkkuudessa verrattuna tavanomaisiin menetelmiin. Random forest (RF) -algoritmin opettama luokittelija toimii tässä kontekstissa parhaiten opetusaineiston ulkopuolisella AUC (ROC käyrän rajaaman pinta-alan) -arvolla 0,6422 (mikä vastaa 9,4% parannusta vertailuarvoon) ja tunnistaa 17,07% nopeakasvuisista yrityksistä vain 2,19% riskillä luokitella ei-nopeakasvuinen yritys nopeakasvuiseksi. Yrityksen koon nykyisen hetken ja menneen muutoksen indikaattorit yrityksen iän kanssa myötävaikuttavat eniten ennusteiden muodostamisessa. Kasvun mittaaminen käyttäen liikevaihdon kasvua henkilöstön kasvun sijasta parantaa ennustetarkkuutta. Toisaalta pääomasijoituksien ja yritystukien informaatiota sisältävien muuttujien lisääminen malliin ei paranna tuloksia. Viimeiseksi ennustusongelma osoittautuu vaikeammaksi nuorten yrityksien aineistossa. Yhteenvetona koneoppimismenetelmien soveltamista tulisi harkita nopeakasvuisten yrityksien ennustamisen haastavaan tehtävään, kun ennustetarkkuus on ensisijainen tavoite. Mikäli laskennallisilla kustannuksilla ja mallin tulkittavuudella on painoarvoa, koneoppimismenetelmät eivät välttämättä ole ylivertaisia tässä kontekstissa.