Urheiluyläkoulukokeiluun ja normaaliin perusopetukseen osallistuvien seitsemäsluokkalaisten nuorten fyysinen aktiivisuus ja sen yhteys koulumenestykseen - Kiihamäki, Pontus; Riikilä, Markus (2019)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää kuinka fyysisesti aktiivisia suomalaiset seitsemäsluokkalaiset nuoret ovat ja kuinka fyysinen aktiivisuus on yhteydessä heidän koulumenestykseensä. Tutkimuksessa oli mukana 370 nuorta 12 koulusta eri puolilta Suomea. Osa oppilaista oli Olympiakomitean urheiluyläkoulukokeiluun (n=216) osallistuvia nuoria ja osa normaalissa perusopetuksessa (n=125) opiskelevia nuoria. Tutkimukseen osallistuneista tyttöjä oli 186 ja poikia 181. Oppilaiden fyysistä aktiivisuutta, liikuntasuositusten täyttymistä ja koulumenestystä mitattiin koulussa tehdyn kyselyn avulla. Tulosten mukaan seitsemäsluokkalaiset liikkuivat paljon, keskimäärin 17,7 tuntia viikossa. Urheiluyläkoulukokeiluun osallistuvat liikkuivat keskimäärin 21,1 tuntia viikossa ja normaaliin perusopetukseen osallistuvat liikkuivat keskimäärin 11,5 tuntia viikossa. Vajaa neljäsosa normaaliin perusopetukseen osallistuvasta nuoresta saavutti fyysisen aktiivisuuden suosituksen, kun taas hieman yli puolet urheiluyläkoulukokeiluun osallistuvasta saavutti suosituksen. Fyysisen aktiivisuuden yhteyttä koulumenestykseen tarkasteltaessa havaittiin, että mitä enemmän nuorilla oli fyysistä aktiivisuutta, sitä paremman arvosanan he keskimäärin saivat liikunnassa. Fyysisen aktiivisuuden yhteyttä koulumenestykseen tarkasteltiin myös jakamalla aineisto kolmeen ryhmään ilmoitetun fyysisen aktiivisuuden viikkotuntimäärän perusteella. Ryhmien väliltä löytyi tilastollisesti merkitsevä ero ainoastaan liikunnan arvosanan kohdalla niin, että eniten liikkuvat saivat keskiarvollisesti korkeamman arvosanan verrattuna vähemmän liikkuviin. Vertailtaessa urheiluyläkoulukokeiluun ja normaaliin perusopetukseen osallistuvien oppilaiden koulumenestystä, ryhmien välillä oli tilastollisesti merkitsevä ero ainoastaan liikunnan arvosanan kohdalla, urheiluyläkoulukokeiluun osallistuvien eduksi. Tutkimuksemme liikunnallisista urheilijanuorista läheskään kaikki eivät saavuttaneet liikuntasuosituksia. Onkin aiheellista miettiä, tulisiko suositukset uudistaa viikoittaiseksi tavoitteeksi päivittäisen tavoitteen sijaan. Fyysisen aktiivisuuden yhteys koulumenestykseen ei ollut tutkimuksessa selkeä. Tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että liikuntasuositusten mukaisella fyysisellä aktiivisuudella on matala positiivinen yhteys koulumenestykseen, eikä fyysisen aktiivisuuden lisäämisestä ollut koulumenestykselle haittaa. Jatkossa mittaukset olisi mielenkiintoista tehdä objektiivisesti ja saada mukaan enemmän myös normaalin perusopetuksen oppilaita.