Ohjelmistokehittäjältä edellytetyt kompetenssit - Ovaska, Jussi (2018)
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää, mitkä ovat ohjelmistokehittäjältä edellytetyt kompetenssit. Parempi käsitys ohjelmistokehittäjiltä edellytetyistä kompetensseista auttaa kouluttavia tahoja kuten korkeakouluja tai yrityksiä suunnittelemaan opetussisältöjä, jotka valmistavat kohtaamaan työelämän asettamia vaatimuksia. Tutkielman ensimmäinen osio esittelee ohjelmistotuotantoa, ohjelmistokehittäjän työnkuvaa sekä kompetenssia kirjallisuuskatsauksen avulla. Ohjelmistotuotanto on tekniikan ala, joka pyrkii hyödyntämään tieteellistä tietoa ohjelmistojen kehityksen prosessissa. Ohjelmistokehittäjän roolissa sovelletaan tieteellistä tietoa käytäntöön esimerkiksi ohjelmien suunnitteluun, kehittämiseen, dokumentointiin, käyttöön ja ylläpitoon liittyen. Kompetenssilla tarkoitetaan sitä, kun henkilössä yhdistyvät tietämys ja taidot tavalla, joka mahdollistaa hänelle suoriutumisen annetusta roolista tai työtehtävästä. Jälkimmäisessä osassa ohjelmistokehittäjältä edellytettyjä kompetensseja tutkittiin empiirisesti käyttäen aineistona työnvälitysverkkopalvelu Monster.com sivustolta kerättyjä työpaikkailmoituksia. Tutkimuksen tulokset ovat pääpiirteittäin samankaltaisia kuten aiempi tutkimuskirjallisuus esittää. Ohjelmistokehittäjillä kuitenkin tekniset taidot saavat isomman painoarvon verrattuna IT-alalla yleisesti edellytettyihin kompetensseihin. Tärkeimmiksi ohjelmistokehittäjän kompetensseiksi osoittautuvat tuloksissa aikaisempi kokemus, ohjelmointikielien osaaminen, kehitysmetodien osaaminen sekä viestintätaidot. Henkilökohtaiset ja ammatilliset taidot ovat linjassa aiemman tutkimuksen kanssa. Niiden suhteen edellytetään esimerkiksi ongelmanratkaisutaitoja, analyyttisia taitoja, luovuutta, tiimiorientoituneisuutta ja kykyä oppia uusia teknologioita. Liiketoimintaosaamisen kategoria on puolestaan selvästi vähemmän merkityksellinen kuin IT-alalla yleisesti. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää suunnitellessa opetuksen sisältöä ja painotuksia esimerkiksi korkeakouluissa tai yritysten sisällä, jossa halutaan paikata kompetenssikuiluja.