Lärares erfarenheter av Move! - Lapela, Petra (2018)
Syftet med denna avhandling är att undersöka grundskolelärares erfarenheter av de nationella Move!-mätningarna i årskurs 5. Frågeställningarna berör hur lärarna genomfört mätningarna, vilka problem de anser att finns kopplade till Move!, hur mycket resurser Move! har krävt, hur elever och vårdnadshavare har reagerat på Move!-mätningarna, vad lärarna tycker om Move!-materialet och om informationen om Move!, samarbete kring Move! samt vilka förändringsförslag lärarna har för Move!. Undersökningen är kvalitativ och som datainsamlingsmetod användes halvstrukturerade intervjuer med öppna frågor. Fem lärare som ansvarat för Move!-mätningar i årskurs 5 intervjuades i augusti och september 2018. De är alla från olika landsbygdsskolor med ett elevantal under 150. För att få fram lärarnas olika erfarenheter av Move! strukturerades intervjuerna enligt teman då materialet analyserades. De intervjuade lärarna har genomfört Move!-mätningarna på lite olika sätt på grund av både egna val och yttre omständigheter. Lärarna lyfte fram olika problem. Höjning av överkroppen och armpress ansåg några lärare var problematiska på grund av att de var svåra för eleverna att göra eller för att det var skillnad i utförande enligt kön. Hur mätningarna påverkade eleverna och hur Move! passar in i tankesättet kring normal gymnastikundervisning lyfte lärare fram som andra problem. Även frågan hur tillförlitliga och jämförbara resultaten är när alla lärare gör sina egna tolkningar av materialet och när eleverna är med i bedömningen kom upp i intervjuerna. Lärarna använde olika mycket resurser till alla uppgifter kopplat till Move!. Alla hade satt mest tid på Move! första gången. Lärarna hade fått få reaktioner av elever och vårdnadshavare. Move!-materialet tyckte alla lärare att var ändamålsenligt och tillräcklig. Informationen när Move! var nytt tyckte lärarna att hade kommit ganska sent, men annars tyckte de att informationen om Move!-mätningarna har varit tillräckligt. Endast information om vad man kan göra med resultaten efteråt saknade några. Samarbete med andra instanser kring Move!, förutom att skolhälsovården fick resultaten, fanns inte vid någon av skolorna. Tidpunkten, vem som ansvarar för Move!, hur mätningen av höjning av överkroppen genomförst och hur resultaten kan föras vidare till årskurs 8 var aspekter som lärare lyfte fram vid frågan om förändringsförslag. Undersökningen visar att Move!-mätningarna kan göras på flera olika sätt, ett visst sätt behöver inte lämpa sig för alla skolor och lärare. Move!-materialet och informationen om Move! kräver inga åtgärder. Det finns andra aspekter kring Move! som man borde reflektera över med tanke på framtiden. Speciellt vad som händer efter att mätningarna är genomförda borde få tydligare ramar.