Dual career pathway : relationship between coaching climates and student-athletes’ symptoms of burnout in school and sports - Into, Sonja; Perttula, Veli-Matti (2018)
Valmentajilla on tärkeä rooli nuorten urheilijoiden psykologisessa hyvinvoinnissa (Bartholomew, Ntoumanis, & Thogersen-Ntoumanis, 2010; Kipp & Weiss, 2013). Tämän tutkimuksen ensimmäisenä tavoitteena oli tutkia, minkälaisia valmennusilmastoja on löydettävissä suomalaisista urheilulukioista, ja toisena, kuinka löydetyt valmennusilmastot ovat yhteydessä urheilijoiden uupumukseen niin koulussa kuin urheilussa. Lisäksi mahdollisia yhdysvaikutuksia uupumukseen tutkittiin löydettyjen valmennusilmastojen ja taustamuuttujien välillä. Yhteensä 414 17-18-vuotiasta opiskelija-urheilijaa seitsemästä eri urheilulukiosta osallistui tutkimukseen. Taustatietojen lisäksi opiskelija-urheilijat täyttivät Empowering and Disempowering Motivational Climate Questionnaire—Coach (EDMCQ-C; Appleton, Ntoumanis, Quested, Viladrich, & Duda, 2016)- kyselyn, joka mittaa heidän kokemuksiaan valmennusilmastosta ja School Burnout Inventory (SBI, Salmela-Aro & Näätänen, 2005)- kyselyn sekä Sport Burnout Inventory-Dual Career Form (Sorkkila, Ryba, Aunola, Selänne, & Salmela-Aro, 2017b)- kyselyn, jotka mittaavat opiskelija-urheilijoiden uupumusoireita (väsymystä, kyynisyyttä ja riittämättömyyden tunteita) koulussa ja urheilussa. Aineiston analysointiin käytettiin klusterianalyysiä (k-means cluster) ja monisuuntaista varianssianalyysiä (MANOVA). Aineistosta löytyi kolme erilaista valmennusilmastoa: epävoimaannuttava, voimaannuttava ja keskimääräinen valmennusilmasto. Opiskelija-urheilijat epävoimaannuttavassa valmennusilmastossa kokivat enemmän uupumusoireita kuin kahdessa muussa valmennusilmastossa olevat opiskelija-urheilijat, kun taas voimaannuttavassa valmennusilmastossa olevat opiskelija-urheilijat kokivat vähemmän uupumusoireita sekä koulussa että urheilussa. Keskimääräisessä valmennusilmastossa olevat opiskelija-urheilijat kokivat vähemmän koulu- ja urheilu-uupumusoireita verrattuna tutkittaviin epävoimaannuttavassa valmennusilmastossa, mutta enemmän kuin tutkittavat voimaannuttavassa valmennusilmastossa. Tulokset osoittivat myös, että kouluaineiden keskiarvo vaikutti valmennusilmastojen ja koulu-uupumuksen väliseen suhteeseen. Tämä tutkimus tukee aiempaa tutkimustietoa valmennusilmastojen ja urheilijoiden hyvinvoinnin yhteydestä. Lisäksi tämä tutkimus tarjoaa ajankohtaista tietoa siitä, kuinka lukiovalmentajat voivat mahdollisesti vaikuttaa opiskelija-urheilijoiden uupumukseen paitsi urheilussa myös koulussa.