Maaseudulle pakotetut vai etuoikeutetut muuttajat? : kiintiöpakolaisten ajatuksia maaseudulle kotouttamisesta - Helfer, Alix (2018)
Kaupungistumisprosessi vetää entistä enemmän väkeä kaupunkeihin ja heikentää näin pienten kuntien aluetalouksia. Maahanmuuttoa on pidetty ratkaisuna maaseutumaisten kuntien työikäisen väestön katoon. Kunnat ovat tähän mennessä voineet sopia kiintiöpakolaisten vastaanotosta, josta he saavat valtiolta korvausta vastaanotosta aiheutuviin kuluihin. Suurin osa pakolaistaustaisista muuttavat kumminkin pian pois kunnista asettuakseen suurimpiin kaupunkeihin. Tutkimukseni tehtävänä on selvittää, miksi maaseudulle sijoitetut kiintiöpakolaiset ovat jääneet kuntaan. Tutkimuksellani annan äänen itse pakolaistaustaisille henkilöille ja kartoitan heidän kokemuksiaan maaseudulle muuttamisen ja juurtumisen suhteen. Haastattelin Punkalaitumella sinne asettuneita kiintiöpakolaistaustaisia henkilöitä ja taustoitin tutkimusta kunnan hanketyöntekijän haastattelulla. Analyysimenetelmänä käytän laadullista sisällönanalyysiä ja aineiston muodostaa viisi puolistrukturoitua teemahaastattelua. Lopuksi vertailen tutkimustuloksia suomalaiseen kotouttamispolitiikkaan ja sen käytäntöihin. Tutkimani ilmiö näyttäytyy aineistoni valossa siltä, että kiintiöpakolaiset ovat hyvin kotoutuneet Punkalaitumelle: he ovat olleet tyytyväisiä sijaintiinsa, kotoutumispalveluihin ja työllistymismahdollisuuksiinsa. Keskeisten havaintojen perusteella rauhallinen ja luonnon lähellä sijaitseva asuinpaikka sekä pienen yhteisön suvaitsevaisuus tukevat kiintiöpakolaisten kotoutumista uuteen yhteiskuntaan. Punkalaidun on onnistunut vahvistamaan aluettaan maahanmuutolla ja luomaan toimivan verkoston eri toimijoiden ja kotoutujien välille. Maaseutuympäristö toimii viihtyisänä ja turvallisena asuinympäristönä, mikäli kunnat suostuvat vastaanottamaan pakolaisia jatkossa.