Hiljaisimpien kohtien merkitykset ja ihon sähkönjohtavuuden muutokset erilaisissa pariterapiaistunnoissa - Peurala, Eveliina; Tuoriniemi, Minna (2018)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuottaa tietoa pariterapian aikaisten hiljaisimpien kohtien merkityksistä. Hiljaisimpien kohtien merkityksiä selvitettiin hiljaisten kohtien vuorovaikutuksen analyysiin pohjautuvalla luokittelulla sekä tutkimalla hiljaisuuden aikaisia ihon sähkönjohtavuuden vasteita. Tutkimus oli osa Jyväskylän yliopiston Relationaalinen mieli monitoimijaisten dialogien muutoshetkissä -tutkimusprojektia. Tutkimuksen aineisto koostui viiden pariskunnan yhdeksästä pariterapiaistunnosta, joiden aikana osallistujilta oli mitattu autonomisen hermoston vasteita. Jokaisesta valitsemastamme pariterapiaistunnosta tutkimme neljää hiljaisinta kohtaa (n = 36), joiden tunnistamiseen käytettiin Automatic Silence Detection (ASD) -algoritmia. Luokittelimme hiljaisuuksia tarkastellen, mitä sosiaalisessa vuorovaikutuksessa tapahtuu minuutin aikana ennen hiljaisuuden alkua, hiljaisuuden aikana ja minuutin kuluessa hiljaisuuden päättymisestä. Luokkia muodostui yhteensä kuusi: 1) terapeutin haastava kysymys ja siihen reagointi, 2) teeman tai näkökulman vaihdos 3) asiakkaan itku ja sen vastaanotto, 4) asiakkaan vuoron sisäinen hiljaisuus, 5) asiakkaan vuorovaikutuksesta vetäytyminen sekä 6) puheen varovaistaminen arkaluonteisen asian yhteydessä. Tässä tutkimuksessa kiinnostuksen kohteena olivat myös ihon sähkönjohtavuuksien vasteet kunkin hiljaisimman kohdan aikana sekä 20 sekuntia hiljaisuutta edeltävästi. Hiljaisimpien kohtien luokkia ja ihon sähkönjohtavuuden välisiä yhteyksiä tarkastellen määriteltiin hiljaisimpien kohtien merkitykset. Havaitsimme, että ennen hiljaisuutta oli enemmän sympaattista viriämistä kuin hiljaisuuden aikana. Tämä voi tarkoittaa sitä, että yksi hiljaisuuden merkityksistä on rauhoittuminen. Muita mahdollisia merkityksiä hiljaisimmille kohdille ovat 1) asiakkaan tunneilmaisun mahdollistaminen ja asiakkaan tunnetilaan liittyminen, 2) ajatusten ja vastauksen jäsentäminen, 3) empatian osoittaminen, 4) erimielisyyden osoittaminen, 5) etäisyyden ottaminen, 6) muistojen mieleen palauttaminen, 7) uuden lähestymistavan hakeminen, 8) uusien oivalluksien syntyminen, 9) tilan antaminen asiakkaalle ja 10) varovaistaminen ja tilanteen rauhoittaminen.