Minoritestitulosten yhteys kilpailumenestykseen naisten telinevoimistelussa Suomessa - Virkki, Elina (2018)
Naistelinevoimistelijan profiili on moniulotteinen. Kehittyminen eliittitason voimistelijaksi kestää noin kymmenen vuotta. Koska lajin harrastaminen aloitetaan jo hyvin nuorena, eliittitason saavuttaminen nuorella iällä pakottaa tunnistamaan lahjakkaat voimistelijat aikaisemmassa vaiheessa verrattuna moneen muuhun urheilulajiin. Potentiaalisten voimistelijoiden tunnistamiseksi ei ole olemassa yhtä yhtenäistä testistöä, vaan joka maalla on käytännössä oma testistönsä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää Minoritestitulosten yhteyttä testien jälkeiseen kilpailumenestykseen ja saada sitä kautta tietoa Minoritestistön potentiaalista tunnistaa lahjakkaat voimistelijat maajoukkueen esivalmennusryhmään. Lisäksi tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia, onko testituloksista eroteltavissa osa-alueita, jotka ennakoivat tulevaisuuden kilpailumenestystä. Tutkimusaineistona toimi vuosina 2006-2010 Minoritesteihin osallistuneiden voimistelijoiden (N=215; ikä 10-13 vuotta) testitulokset sekä voimistelijoiden kilpailutulokset testivuodesta vuoden 2016 loppuun. Minoritestit sisälsivät erilaisia teknisen taitotason ja fyysisen suorituskyvyn testejä, jotka oli jaettu liiketekniikka-, liikkuvuus- ja voimaosioihin. Kilpailutuloksia tarkasteltiin telinekohtaisesti (hyppy, nojapuut, puomi, permanto) sekä niiden yhteispisteinä. Lisäksi tarkasteltiin kilpailuaikaa, keskimääräistä kilpaluokkaa, kilpailusijoituksia sekä onko kuulunut maajoukkueeseen. Testeihin osallistuneiden voimistelijoiden kilpailutuloksia verrattiin lisäksi satunnaiseen joukkoon ei-testeihin osallistuneiden voimistelijoiden (N=180) kilpailutuloksiin. Tulokset analysoitiin SPSS –tilasto-ohjelmalla. Tutkimuksen mukaan valtaosa (92%) kilpailutulosten parhaista voimistelijoista oli osallistunut testeihin. Testeissä 10 parhaan joukkoon sijoittumisella, oli suurin todennäköisyys kuulua tulevaisuuden kilpailuissa myös parhaiden joukkoon. Kilpailutulosten parhaista voimistelijoista 39% oli sijoittunut testeissä 10 parhaan joukkoon. Joukosta 8% oli testeihin ei-osallistuneita voimistelijoita. Testitulokset korreloivat heikosti, mutta kilpailumenestys merkitsevästi (p≤0,01) testien jälkeiseen kilpailuaikaan. Liiketekniikkaosion testitulokset osoittivat merkitsevän yhteyden (0,4<r<0,6; p≤0,01) kilpailutulokseen kaikissa testien ikäryhmissä ja keskimääräiseen kilpaluokkaan (0,4<r<0,6; p≤0,01) 10-12-vuotiailla, mutta ei 13-vuotiailla. Liikkuvuusosion testitulokset osoittivat heikon yhteyden kilpailumenestykseen kaikissa ikäryhmissä. Voimaosion testitulokset osoittivat merkitsevän yhteyden kilpailutulokseen (r=0,5; p≤0,001) ja keskimääräiseen kilpaluokkaan (r=0,6; p≤0,001) 10-11-vuotiailla. 12-13-vuotiailla voimaosion testitulokset eivät olleet yhteydessä kilpailutulokseen, mutta olivat yhteydessä keskimääräiseen kilpaluokkaan (r=0,5; p≤0,01). Tämän tutkimuksen perusteella Minoritestituloksilla voidaan todeta olevan positiivinen yhteys kilpailumenestykseen. Yhteyttä ei kuitenkaan voida pitää täysin yksiselitteisenä. Minoritestistön liiketekniikkaosiota voidaan pitää tärkeänä osa-alueena kaikissa testien ikäryhmissä. Voimaosion testituloksia voidaan pitää merkittävänä osa-alueena 10-11-vuotiailla ennakoimaan voimistelijoiden tulevaisuuden potentiaalia menestyä.