Vanhempien näkemyksiä ja kokemuksia 4-5-vuotiaiden lastensa fyysisestä aktiivisuudesta ja siihen vaikuttavista tekijöistä - Makkonen, Salla-Mari (2018)
Makkonen, S-M. 2018. Vanhempien näkemyksiä ja kokemuksia 4–5-vuotiaiden lastensa fyysisestä aktiivisuudesta ja siihen vaikuttavista tekijöistä. Liikuntatieteellinen tiedekunta, Jyväskylän yliopisto, liikuntapedagogiikan pro gradu -tutkielma, 101 s., (5 liitettä). Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää vanhempien näkemyksiä ja kokemuksia 4–5-vuotiaiden lastensa fyysisestä aktiivisuudesta ja siihen vaikuttavista tekijöistä suhteessa aikaisempaan, suositusten yhteydessä koottuun tutkimustietoon. Liikunnalla ja fyysisesti aktiivisella toiminnalla on todettu olevan useita lapsen hyvinvointiin ja oppimiseen, sekä fyysiseen kehitykseen ja motoristen taitojen harjaantumiseen liittyviä yhteyksiä. Tutkimuksen lähtökohtana ovat olleet varhaisvuosien fyysisen aktiivisuuden suositukset, jotka julkaistiin päivitettyinä 2016. Tutkimus on luonteeltaan kvalitatiivinen, eli laadullinen tutkimus, ja sen tieteenfilosofinen lähtökohta on fenomenologis- hermeneuttinen. Keräsin tutkimusaineiston haastattelemalla viiden perheen äitejä. Haastattelujen pohjustukseksi äitien tuli havainnoida lapsen fyysistä aktiivisuutta kahden viikon ajan havaintopäiväkirjan avulla. Lapsilla oli käytössä jakson ajan myös Polar Active -aktiivisuusmittari, jonka tuloksia käytin haastattelun tukena. Tutkimusaineiston hankintaan käytin teemahaastattelumenetelmää, jossa oli myös avoimen haastattelun piirteitä. Teemoina olivat vanhemman osallisuus, perheen tavat ja tottumukset, liikuntavälineiden käyttö, ympäristön mahdollisuudet ja esteet, lapsen leikkikaverit ja ohjatut liikuntaharrastukset, sekä perheen taloudellinen- ja työtilanne. Haastattelujen aikana keskusteltiin myös liikuntasuosituksista ja vanhempien mietteistä havainnointijaksoa koskien. Haastattelut kestivät 58–81 minuuttia ja aineistoa kertyi yhteensä 61 sivua (Times New Roman, fonttikoko 11 ja riviväli 1,0). Tutkimuksen aineistoanalyysissä käytin aineistopohjaista sisällönanalyysimenetelmää. Äitien näkemykset ja kokemukset olivat monilta osin yhteneväiset varhaisvuosien fyysisen aktiivisuuden suositusten (2016) kanssa. Äidit olivat yhtä mieltä siitä, että lasten fyysiseen aktiivisuuteen vaikuttavat monet eri tekijät, ja riittävästä aktiivisuudesta huolehtiminen vaatii näiden kaikkien tekijöiden huomioimista. Äidit kokivat, että vanhemmilla on ensisijainen vastuu lapsen fyysisen aktiivisuuden toteutumisesta, vaikka halusivat muidenkin tahojen osallistuvan siihen. Näkemykset ja kokemukset eivät juurikaan vaihdelleet eri perheiden välillä. Tulosten mukaan asuintalo ja liikkumisen mahdollistava ympäristö voivat vaikuttaa välillisesti eniten lasten fyysisen aktiivisuuden määrään. Lasten vanhempien tietoisuutta tulisi fyysiseen aktiivisuuteen liittyvissä asioissa lisätä, jotta he rohkaistuisivat hyödyntämään liikkumisen mahdollisuuksia kaikenlaisissa ympäristöissä, ja voisivat siten parhaiten tukea lastensa kehitystä kohti terveellisiä elämäntapoja. Vanhemmat eivät tulosten mukaan pysty tähän yksin, joten myös muiden tahojen tukea ja panostusta tarvitaan. Asiasanat: Fyysinen aktiivisuus, fyysisen aktiivisuuden suositukset, lasten liikunta, varhaiskasvatus, vanhemmat