Yksilöllisen oppimisen mallin soveltuvuus yläkoulun 7. luokan lajintuntemuksen opetukseen - Heinonen, Neea (2017)
Suomalaisen koulujärjestelmän uudistuksia ohjaamaan astuivat elokuussa 2016 voimaan uudet valtakunnallisen perusopetuksen opetussuunnitelmien perusteet, jotka korostavat konstruktivistista oppimiskäsitystä ja tulevaisuuden osaamiseen valmentavia tietoja ja taitoja. Biologian opetuksen tehtävänä on kartuttaa oppilaan luonnontuntemusta yhteisöllisiä ja toiminnallisia opetusmenetelmiä hyödyntäen. Sen tulee myös ohjata oppilaiden luonnontieteellisen ajattelun kehitystä vuorovaikutuksessa muiden oppilaiden kanssa. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia matemaatikko Pekka Peuran kehittelemän yksilöllisen oppimisen mallin soveltuvuutta lajintuntemuksen opetukseen biologian oppiaineessa yläkoulun 7. luokan oppilailla. Lisäksi tutkittiin 7.-luokkalaisten lajintuntemustaitoja, luontoharrastuneisuutta sekä oppilaiden asenteita ja kokemuksia biologian ja lajintuntemuksen opetuksesta. Tutkimusjoukoksi valikoitui kaksi Jyväskyläläistä 7. luokan oppilasryhmää, joista toinen arvottiin testiryhmäksi ja toinen kontrolliryhmäksi. Oppilaita oli yhteensä 38. Testiryhmä sai opetusta yksilöllisen oppimisen mallin mukaan, kontrolliryhmä puolestaan perinteistä opettajakeskeistä opetusta. Oppilaiden lajintuntemustaidot mitattiin lajintunnistustestien avulla ja muu aineisto kerättiin tekemällä oppilaille kirjallinen kysely ennen opiskelujaksoa ja sen jälkeen. Lajintuntemustestien tulokset analysoitiin tilastollisesti ja kirjallisten kyselyjen aineistot kvalitatiivisesti luokittelemalla vastaukset aineistolähtöisesti. Oppilaiden lajintuntemustaidot olivat heikot, eikä tutkimusryhmien välillä ollut niissä eroa. Oppilaiden kokemukset yksilöllisen oppimisen mallilla opiskelusta olivat pääosin positiivisia, ja sen koettiin sopivan biologian opetukseen todella hyvin tai melko hyvin. Oppilaat pitivät mielekkäimpänä parin tai pienen ryhmän kanssa työskentelyä ja omaan tahtiin etenemistä. Oppilaiden viihtyvyys biologian oppitunneilla parani tutkimuksen aikana. Negatiivisia tuntemuksia aiheutti melu ja tehtävien haastavuus. Tulokset olivat pääosin linjassa aiempien vastaavien tutkimusten kanssa. Tutkimus osoitti, että yksilöllisen oppimisen malli voisi olla yksi keino kehittää lajintuntemuksen ja biologian opetusta uusien valtakunnallisten opetussuunnitelmien perusteiden tavoitteiden suuntaan. Yksilöllisen oppimisen malli on kuitenkin vielä varsin nuori opetusmenetelmä, joten uutta tutkimustietoa tarvitaan runsaasti lisää monissa eri oppiaineissa.