Lukemisvaikeuksien yhteys ihon sähkönjohtavuuteen ja sydämen sykevaihteluun helpoissa ja vaikeissa lukemistehtävissä sekä virheiden vaikutus näihin reaktioihin - Kettunen, Emilia; Päivinen, Antti (2017)
Tämä tutkimus oli osa vuosina 2014 - 2016 toteutettua TIKAPUU – alakoulusta yläkouluun tutkimushanketta. Tutkimuksemme tavoitteena oli selvittää, ovatko lukemisvaikeudet yhteydessä nuorten psykofysiologisiin reaktioihin alkuorientaatiossa sekä helpoissa tai vaikeissa lukemisen tehtävissä. Tarkastelimme myös tehtävien koetun vaikeustason ja virheiden vaikutusta näihin reaktioihin sekä sitä, miten ne näkyvät eri lukemisen osaamistasoryhmillä. Tutkimuksemme otos koostui 103 kuudesluokkalaisesta, jotka jaettiin lukemisen osaamistason perusteella kolmeen ryhmään: nuoriin, joilla ei ollut lukemisen vaikeuksia (n = 52), nuoriin, joilla oli lieviä lukemisen vaikeuksia (n = 24) ja nuoriin, joilla oli suuria lukemisen vaikeuksia (n = 27). Oppilaiden lukutaitoja arvioitiin luokkahuoneympäristössä kahdella sanatason lukemisen osatestillä ja Salzburgin lauseen lukemistestin lyhyellä versiolla. Psykofysiologisten reaktioiden mittareina olivat ihon sähkönjohtavuus, sydämen lyöntitiheys sekä fysiologista stressiä mittaavat stressi- ja rentoutumisindeksit, joita nuorilta mitattiin yksilötutkimuksissa. Tutkimuksemme merkittäviä tuloksia olivat se, että niillä nuorilla, joilla ei ollut lukemisen vaikeuksia, fysiologinen rentoutuneisuus (ARV) oli suurempaa alkuorientaation aikana verrattuna niihin nuoriin, joilla oli lieviä lukemisen vaikeuksia. Lievien lukemisen vaikeuksien ryhmässä tehtävien koettu vaikeusaste oli myös positiivisesti yhteydessä fysiologiseen rentoutuneisuuteen (RSA) helppojen tehtävien aikana. Tehtävien koettu vaikeusaste oli negatiivisesti yhteydessä sydämen sykkeeseen (HR) ja positiivisesti fysiologiseen rentoutuneisuuteen (HF). Vaikeiden tehtävien aikana tehtyjen virheiden määrä oli positiivisesti yhteydessä fysiologiseen rentoutuneisuuteen (ARV). Lisäksi suuntaa-antavien tulostemme mukaan ne nuoret, joilla ei ollut lukemisen vaikeuksia tai vaikeudet olivat lieviä, kokivat enemmän fysiologista stressiä sekä helppojen että vaikeiden tehtävien aikana kuin he, joilla vaikeudet olivat suuria. Suuntaa-antavat tuloksemme osoittivat myös, että mitä vaikeammaksi nuoret kokivat tehtävän ja / tai mitä enemmän he tekivät virheitä sekä helppojen että vaikeiden tehtävien aikana, sitä vähemmän he kokivat fysiologista stressiä. Sen valossa, että lukemisvaikeudet ovat kasvava ongelma Suomessa ja, - kuten sekä tuloksemme että aikaisemmat tutkimukset osoittavat -, nuoret kokevat kouluympäristössä jatkuvasti heidän oppimiseensa vaikuttavia emootioiden muutoksia, tähän asiaan pitäisi kiinnittää entistä enemmän huomiota kouluympäristössä. Erot lukemisvaikeuksien laadussa ja psykofysiologisissa reaktioissa lisäävät myös tarvetta yksilölliseen opetukseen. Koulut voisivat ottaa nämä asiat huomioon esimerkiksi opetussuunnitelmissa sekä eritasoisten oppilaiden tukemisessa.