Nopean sarjallisen nimeämisen, työmuistin, fonologisen tietoisuuden ja lukujonotaitojen yhteys lukusujuvuuteen ensimmäisellä ja toisella luokalla - Jokinen, Mia-Maria; Purje, Laura (2017)
Tutkimuksemme tarkoituksena oli tarkastella lukusujuvuutta ensimmäisellä ja toisella luokalla ja selvittää, miten sen oletetut kognitiiviset taustataidot (nopea sarjallinen nimeäminen, fonologinen tietoisuus, kielellinen työmuisti ja lukujonotaidot) ovat yhteydessä lukusujuvuuteen. Tutkimusaihe on tärkeä, koska suomen säännönmukaisessa kirjoitusjärjestelmässä nimenomaan lukusujuvuus on lukijoita erotteleva tekijä. Englannin kieleen painottuneissa tutkimuksissa on pitkään kiinnitetty huomiota lukutarkkuuteen lukusujuvuuden sijaan. Tutkimuksemme aineisto on osa FLARE-tutkimushankkeen aineistoa, joka kerättiin viidestä keskisuomalaisesta koulusta 1–2-luokkalaisilta oppilailta vuonna 2016. Pitkittäistutkimukseen osallistui 200 oppilasta. Yksilö- ja ryhmätehtävinä toteutetut mittaukset tehtiin ensimmäisen luokan keväällä ja toisen luokan syksyllä. Aineistoa analysoitiin hierarkkisella lineaarisella regressioanalyysilla, korrelaatioanalyysilla ja ristiintaulukoinnilla. Kaikki kognitiiviset taustataidot selittivät äänettömän lukemisen sujuvuutta ensimmäisellä luokalla ja nopea sarjallinen nimeäminen, fonologinen tietoisuus sekä kielellinen työmuisti myös ääneen lukemisen sujuvuutta. Sen sijaan kognitiiviset taustataidot selittivät hyvin heikosti toisen luokan lukusujuvuutta, kun ensimmäisen luokan lukusujuvuus oli vakioitu. Lukusujuvuus näyttäytyi tutkimuksessa hyvin pysyvänä taitona tutkitussa kehityksen vaiheessa. Tuloksista voidaan päätellä, että kognitiiviset taustataidot vaikuttavat toisen luokan lukusujuvuuteen epäsuorasti ensimmäisen luokan lukusujuvuuden kautta. Yksilöllisten sujuvuuserojen pysyvyys herättää kysymyksen tehokkaista lukusujuvuuden kehitystä tukevien opetuksen ja tuen keinoista.