Tapaustutkimus kuudesluokkalaisten motorisen koordinaation kehittymisestä - Wetzell, Tom (2017)
Tämän työn tarkoituksena oli tutkia peruskoulun ala-asteen oppilaiden motorisen koordinaation kehittymistä lyhyellä, neljän viikon ajanjaksolla. Tutkimusaineistoon pyydettiin mukaan helsinkiläisen ala-asteen kuudennen luokan oppilaita (n=24), joista poikia oli 10 ja tyttöjä 14. Lopullisen tutkimusjoukon muodostivat 20 kuudennen luokan oppilasta, joista poikia oli 8 ja tyttöjä 12. Motorisen koordinaation kehittymisen mittarina käytettiin neljä mittausosiota käsittä- vää KTK-testiä (Körperkoordinationstest für Kinder), jota käytettiin oppilaiden alku- ja lopputestauksessa. Testipatteristoon kuuluu tasapainoilu takaperin, sivuttaishyppely, sivuttaissiirtyminen ja esteen yli kinkkaus. Testillä mitattiin oppilaiden koordinatiivisia suorituksia, joista kehittymistä on havaittavissa suoritusten tulosparannusten kautta. Tutkimus tehtiin pitkittäistutkimuksena neljän viikon ajanjakson välillä. Taidon oppimisessa toistojen määrällä ja laadulla on iso merkitys. 12-vuotiaiden lasten liikuntaaktiivisuudessa voi esiintyä hyvinkin suuria eroja ja nämä erot voivat näkyä oppilaan motorisessa oppimisessa. Tämä näkökulma huomioon ottaen tehtiin taustakysely, jolla selvitettiin kohderyhmän viikoittaista fyysisen aktiivisuuden määrää neljän viikon aikana. Aktiivisuuskyselyllä tutkittiin aktiivisuuden ja sukupuolen yhteyksiä motoriseen oppimiseen. Tutkimuksen tuloksissa kohderyhmällä havaittiin kasvua KTK-testin kokonais- ja osatesteissä. Tilastollisesti merkitsevä tulosparannus saavutettiin testien kokonaispisteissä, mutta osatestien tulosmuutoksissa ei havaittu tilastollisesti merkitsevää eroa. Pojat olivat huomattavasti tyttöjä aktiivisempia neljän viikon aikana, ja he saivat myös tyttöjä korkeammat kokonaispistemäärät testeistä. Testipisteiden kasvun ero poikien ja tyttöjen välillä ei kuitenkaan ollut tilastollisesti merkitsevä. Kohderyhmässä aktiivisemmin liikkuneet saivat vähemmän liikkuneita korkeampia testituloksia. Johtopäätöksenä todetaan, että neljän viikon ajanjaksolla oppilailla tapahtui motoristen taitojen oppimista KTK-testimenetelmällä mitattaessa. Sukupuolen ja aktiivisuuden yhteyksiä kohderyhmän motoriseen oppimiseen ei pystytty tilastollisesti osoittamaan, vaikka tuloksissa olikin havaittavissa suuntaa antavia muutoksia. Tulosmuutosten suunta tuki käsitystä siitä, että sukupuolella ja fyysisellä aktiivisuudella on merkitystä motoriseen oppimiseen.