Sana-assosiaatioverkkojen koheesion yhteys ryhmädynamiikkaan - Luoma, Inga (2016)
Tässä pilottitutkimuksessa selvitettiin sana-assosiaatioiden koheesiota ryhmissä. Tarkoituksena oli selvittää, löytyykö yhtenäisyyttä ryhmän keskinäisen toimeen tulemisen välillä ja sen suhteen, kuinka ryhmät assosioivat sanoja. Assosiaatioiden koheesion mittaamisessa käytettiin pohjatietona muistiteorioita ja verkkoteoriaa. Koehenkilöt olivat Jyväskylän yliopistossa järjestetyn kurssin oppilaita, jotka jakaantuivat ryhmiin. Kurssin aluksi ensimmäiset assosiaatiotehtävät teetettiin oppilailla. Kurssin loputtua he tekivät kaksi uutta tehtävää sekä ensimmäiset tehtävät, jotta osalle tehtävistä saatiin kaksi eri mittauspistettä. Kurssin oppilaat sekä vetäjät täyttivät kurssin loputtua ryhmän koheesiosta kyselyn, jonka pohjana käytettiin sosiaalipsykologian määritelmiä ryhmän kiinteydestä. Tehtävissä jokainen assosioitu sanapari sai oman numeerisen arvon ja nämä luvut niputettiin yhteen ryhmittäin. Tällöin pystyttiin vertaamaan, kuinka yhtenäinen ryhmän assosiaatioluku on verrattuna ryhmän arvosanaan. Lisäksi pystyttiin vertaamaan ryhmien keskinäisiä eroja assosiaatioiden koheesiossa, sekä tutkimaan muuttuivatko kahteen kertaan tehdyt tehtävät ajan myötä. Tulosten mukaan ryhmäkohtainen tehtävien yhtenäisyys ei muutu ajan myötä. Analyysissä selvisi, että ryhmädynamiikaltaan erilaisten ryhmien väleillä oli eroja sekä assosiointitavoissa, että verkkoteorian pohjalta. Lukuisista tutkimuksissa käytetyistä assosiaatiotavoista yhdessä ominaisuudessa löytyi merkitsevää eroa ryhmien välillä. Mittauspisteessä 1. parhaimman arvosanan ryhmässä valittiin enemmän piirreassosiaatiotapoja kuin huonoimman arvosanan ryhmässä, mutta ei kuitenkaan eniten kaikista ryhmistä. Huomattiin myös, että tehtävissä varioitiin enemmän parhaimmassa ryhmässä, mikä voidaan tulkita luovuudeksi. Huonoimman ryhmän vastaukset olivat homogeenisempia. Verkkoteorian osalta analyysissä selvisi kaavioita tutkiessa, että paras ja huonoin ryhmä sijoittuivat toisiinsa nähden ääripäihin melkein joka kaaviossa. Huonoimman arvosanan ryhmä sijoittui kuitenkin enemmän ääripäihin kuin parhaimman arvosanan ryhmä. Tuloksiin saattaa vaikuttaa se, että huonoimman arvosanan saaneessa ryhmässä oli vähiten vastaajia. Tämän pilottitutkimuksen alustavat havainnot antavat aihetta tutkia lisää ryhmän luovuuden merkitystä ryhmän suoriutumiselle. Lisäksi verkkoteorian pohjalta kannattaisi tutkia, toistuuko tulos huonoimman ryhmän sijoittumisesta ääripäihin kaavioissa suhteessa parhaimpaan ryhmään ja miksi näin tapahtuu.