Subjective body awareness, interoceptive accuracy and well-being - Pennanen, Priska (2017)
Interoseptiivisten taitojen yhteydestä toisiinsa sekä hyvinvointiin on vähän tutkimustietoa. Lisäksi harva tutkimus on huomioinut subjektiivisen kehotietoisuuden eri aspekteja. Tämän tutkimuksen ensimmäinen tarkoitus oli tutkia subjektiivisen kehotietoisuuden eri aspektien yhteyttä interoseptiiviseen tarkkuuteen. Toiseksi, tässä tutkimuksessa tarkasteltiin niin subjektiivisen kehotietoisuuden eri aspektien kuin myös interoseptiivisen tarkkuuden yhteyttä hyvinvointiin. Subjektiivista kehotietoisuutta mitattiin viidellä aspektilla kolmesta eri kyselylomakkeesta. Interoseptiivista tarkkuutta mitattiin sydämensyketehtävällä. Hyvinvointia mitattiin tyytyväisyytenä itseensä ja elämäänsä. Koehenkilöiden (n=37) kyselylomakkeista saatujen pistemäärien sekä sydämensyketehtävästä suoriutumisen yhteyttä analysoitiin Pearsonin korrelattiokertoimella sekä monimuuttujaisen lineaarisen regressioanalyysin avulla. Tutkimuksen ensimmäinen päätulos on, että kahdella subjektiivisen kehotietoisuuden aspektilla oli tilastollisesti merkitsevä yhteys interoseptiiviseen tarkkuuteen. Yksi aspekti oli positiivisesti ja toinen negatiivisesti yhteydessä interoseptiiviseen tarkkuuteen. Tutkimuksen toinen päätulos on, että kaksi subjektiivisen kehotietoisuuden aspektia olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä hyvinvoinnin mittareihin. Molemmat aspektit olivat negatiivisesti yhteydessä hyvinvointiin. Nämä kaksi aspektia olivat eri kuin interoseptiiviseen tarkkuuteen yhteydessä olevat subjektiivisen kehotietoisuuden aspektit. Tulokset antavat ymmärtää, että subjektiivinen kehotietoisuus ja interoseptiivinen tarkkuus voivat olla yhteydessä toisiinsa. Toisaalta tulokset viittaavat myös siihen, että subjektiivisen kehotietoisuuden aspektit eroavat toisistaan siinä, ovatko yhteydessä ja millä tavalla ovat yhteydessä interoseptiiviseen tarkkuuteen. Kun yksi kehotietoisuusaspektin korkeus oli yhteydessä korkeaan interoseptiiviseen tarkkuuteen, toisen kehotietoisuusaspektin korkeus oli yhteydessä matalaan interoseptiiviseen tarkkuuteen. Lisäksi toisten kehotietoisuus aspektien korkeudella tai mataluudella ei ollut lainkaan merkitystä interoseptiivisen tarkkuuden tasoon. Lopuksi tämän tutkimuksen tulokset tukevat aikaisempia tutkimuksia siinä, että subjektiivinen kehotietoisuus on yhteydessä heikkoon hyvinvointiin. Tulokset korostavat tarvetta tutkia tulevaisuudessa lisää, miten subjektiivisen kehotietoisuuden eri aspektit eroavat toisistaan. Näin voidaan saada lisää tietoa siitä, miten subjektiivisen kehotietoisuuden eri aspektit ovat yhteydessä kehon tarkkaan aistimiseen. Lisäksi on tarpeen tuoda tutkimuksen avulla tarkennusta siihen, milloin subjektiivinen kehotietoisuus ja tarkka kehon aistiminen ovat yhteydessä korkeaan tai matalaan hyvinvointiin ja milloin ne eivät ole lainkaan yhteydessä hyvinvointiin.