3-vuotiaiden päiväkotilasten fyysinen aktiivisuus kotona : vanhempien arvioimana ja objektiivisesti mitattuna - Vaara, Inga-Maria (2017)
Fyysisellä aktiivisuudella on tärkeä rooli pienten lasten kasvussa ja kehityksessä. Vanhemmilla tai huoltajilla on suuri vastuu pienten lasten liikunnasta, koska etenkin viikonloppuisin lapset viettävät suurimman osan ajastaan kotona vanhempiensa kanssa. Liikunnallisesti aktiivinen vanhempi näkee yleensä vaivaa lapsensa liikkumisen eteen sekä rajoittaa lapsen viettämää aikaa passiivisten ajanviettotapojen parissa. Vanhempien koulutustaustalla on todettu olevan yhteys kouluikäisten lasten fyysisen aktiivisuuden määrään. Koska fyysisen aktiivisuuden myönteisistä vaikutuksista lapsen kasvulle ja kehitykselle on selvää tutkimusnäyttöä, on useissa maissa laadittu liikuntasuositukset. Tämän tutkimuksen aineiston keruuvaiheessa noudatettiin Suomessa vuonna 2005 julkaistuja liikuntasuosituksia, joiden mukaan lasten tulisi liikkua kaksi tuntia päivässä. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää suomalaisten 3-vuotiaiden päiväkotilasten fyysistä aktiivisuutta kotona sekä sen subjektiivista arviointia. Tutkimus oli osa professori Marita Poskiparran johtamaa suomalaisten ja hollantilaisten 2–6-vuotiaiden lasten liikuntaaktiivisuus kotona ja päiväkodissa -tutkimushanketta. Tutkimuksessa vertailtiin objektiivisesti mitattua (ActiGraph GT3X) fyysistä aktiivisuutta lasten huoltajien tekemään kyselylomakkeella kysyttyyn arvioon lasten kokonaisaktiivisuudesta. Myös huoltajien kokemusta liikunnan tärkeydestä tutkittiin kyselylomakkeella. Tutkimuksessa käytetty aineisto kerättiin elo-lokakuussa vuonna 2010. Aineistona käytettiin kiihtyvyysmittaridataa yhden viikonlopun päivän ajalta sekä kyselylomaketta, johon huoltajat olivat vastanneet. Tutkimukseen osallistui 14 vapaaehtoista päiväkotia keskisuomalaisesta kaupungista. Kyselyyn vastanneita huoltajia oli 147 ja validia kiihtyvyysmittaridataa saatiin 68 vuonna 2007 syntyneeltä lapselta (34 poikaa, 34 tyttöä). Aineiston kuvailuun käytettiin keskiarvoja, keskihajontoja ja prosenttiosuuksia. Tilastollisia eroavaisuuksia tutkittiin yksisuuntaisella varianssianalyysillä (ANOVA). Tulokset osoittivat, että suurin osa huoltajista yliarvioi lastensa fyysisen aktiivisuuden ja vauhdikkaiden leikkien määrät. Reilu kolmannes huoltajista arvioi määrät yhtä suuriksi kuin kiihtyvyysmittarilla mitatun fyysisen aktiivisuuden. Huoltajan kokemus liikunnan tärkeydestä ei ollut yhteydessä lasten runsaampaan fyysisen aktiivisuuden määrään. Korkeasti koulutettujen huoltajien lapset liikkuivat vähemmän kuin muun koulutustaustan omaavien huoltajien lapset. Yksikään tutkimuksen lapsista ei täyttänyt liikuntasuosituksen kahden tunnin fyysisen aktiivisuuden määrää. Tämän tutkimuksen tulosten perusteella huoltajien tekemä subjektiivinen arvio 3-vuotiaiden lasten fyysisestä aktiivisuudesta erosi kiihtyvyysmittarilla mitatusta fyysisestä aktiivisuudesta.