Sosiaalinen kestävyys suomalaisessa kaivannaisteollisuudessa: yhteiset kaivannaisemme? : tapaustutkimus Soklin kaivoshankkeesta - Kykkänen, Jani; Pulkka, Juho (2016)
Tämän tutkielman tarkoitus on selvittää, kuinka sosiaalisesti kestävää kaivannaisalan toiminta Suomessa on. Tarkastelu nivotaan commons-käsitteen ympärille kysyen, koetaanko kaivannaiset meille yhteiseksi paikallisella ja kansallisella tasolla. Tutkimuskysymyksiä tarkastellaan kahdella eri tasolla kahta eri aineistoa käyttäen. Media- aineisto Lapin Kansasta kertoo paikallisen tason tarinaa sieltä, missä kaivostoimintaa harjoitetaan ja asiakirja-aineiston kahdesta valtiollisesta strategiasta kertoo kansallista visiota, kansallista tahtotilaa kaivannaisalan tulevaisuudesta. Tutkielman tuloksista voidaan päätellä, että aineistot kertovat kahta erilaista tarinaa, joskin metatasolla niistä löytyy yhteneväisyyksiä. Media-aineiston tarkastelu osoittaa, että paikallisella tasolla kaivannaistoimintaa ei koeta sosiaalisesti kestäväksi, vaikka yleisesti ottaen puhutaan, kuinka kaivannaiset ovat meille yhteistä kansallisomaisuutta, josta kaikki hyötyvät. Asiakirja-aineistossa, joka kuvastaa kansallisen tason diskurssia, sosiaalisen kestävyyden ja oikeutuksen ongelmaa ei nähdä, vaan toiminta koetaan sosiaalisesti kestäväksi ja kansallisesti parhaaksi vaihtoehdoksi. Kaivannaisomaisuuden kestävä käyttö koetaan siis eri tavoin eri tasoilla, vaikka tavoitetila olisi yhteinen. Tutkielmassa pyrittiin nivomaan kaivannaisten käyttäminen ja vaaliminen commonskäsitteen ympärille. Tässä ei täysin onnistuttu, mutta yritys tulee nähdä pikemminkin keskustelun avauksena aiheesta kuin epäonnistumisena. Commons-teoriaa on empiirisesti sovellettu melko vähän. Kaivannaiset ovat kiinteä osa luontoamme, jonka kestävä käyttö vaatii siitä huolehtimista. Luontoarvot virkistysmahdollisuuksineen nousivat mediaaineistosta vahvasti esille. Luontoarvoja ja kaivannaisia ei voida erottaa toisistaan ja toisen hyödyntäminen poissulkee toisen (täysipainoisen) hyödyntämisen. Tasapainon löytämisessä näiden kahden (luonnon)resurssin käyttämiselle on ensiarvoisen tärkeää, että toiminta voi olla sosiaalisesti kestävää. Toisaalta, voiko kaivostoiminta olla koskaan sosiaalisesti kestävää? Tämän tutkimuksen tekemistä on tukenut Maaseudun yhteisvaliokunnan sivistysrahasto, jolle on toimitettu tutkielman kopio sähköistä arkistointia varten.