Jyväskylän yliopisto-opiskelijoiden liikuntaharrastus, liikuntamotivaatio ja harrastuksen esteet yliopistoliikunnan palveluissa - Vähäsarja, Mikael (2017)
Vähäsarja, M. 2017. Jyväskylän yliopisto-opiskelijoiden liikuntaharrastus, liikuntamotivaatio ja harrastuksen esteet yliopistoliikunnan palveluissa. Liikuntatieteellinen tiedekunta, Jyväskylän yliopisto, Liikuntapedagogiikan pro gradu -tutkielma. 84 s., 3 liitettä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tehdä selvitys Jyväskylän yliopiston opiskelijoiden liikuntaharrastuksesta ja -motivaatiosta sekä harrastamisen esteistä yliopistoliikunnan palveluissa. Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi opiskelijoiden vapaa-ajan kuntoliikunnan ja arki-/hyötyliikunnan määriä sekä yleistä mielipidettä liikunnasta. Tutkittavia muuttujia vertailtiin sukupuolten ja tiedekuntien välillä keskenään. Aineisto kerättiin syksyn 2015 aikana. Tutkimukseen osallistui opiskelijoita jokaisesta tiedekunnasta, yhteensä 419, joista naisia oli 263 ja miehiä 156. Jyväskylän yliopiston opiskelijoista 58 % liikkuu yliopistoliikunnan palveluissa, naiset (66 %) tilastollisesti merkitsevästi (p = 0,000) miehiä (45 %) enemmän. Tiedekunnittain korkein käyttöaste on liikuntatieteiden ja pienin informaatioteknologian opiskelijoilla. Naiset käyvät aktiivisesti ryhmäliikuntatunneilla, miehet enemmän palloiluvuoroilla. Palveluiden käyttäjistä 59 % käy kuntosalilla, miehet hieman muttei tilastollisesti merkitsevästi naisia enemmän. Suurimmat yliopistoliikuntaan motivoivat tekijät ovat fyysinen hyvinvointi, viihtyminen ja psyykkinen hyvinvointi. Naisia motivoi miehiä tilastollisesti merkitsevästi enemmän (p = 0,000) ulkonäön tavoittelu, fyysinen hyvinvointi, psyykkinen hyvinvointi ja yliopistoliikunnan palveluiden toimivuus. Yleisimmät esteet yliopistoliikunnan harrastamiseen ovat liikunnan harrastaminen muualla, ajan kuluminen muissa harrastuksissa, yliopiston liikuntapaikkojen kaukainen sijainti, ajan puute ja sopivan liikuntakaverin puuttuminen. Opiskelijoista 67 % harrastaa kuntoliikuntaa palveluiden ulkopuolella vähintään kaksi kertaa viikossa, 11 % harvemmin kuin kerran viikossa. Arkiliikuntaa kertyy yli 30 min/pv 69 %:lle opiskelijoista, naisten ollessa tilastollisesti merkitsevästi (p = 0,000) miehiä aktiivisempia. Tiedekunnittain tarkasteltuna liikuntamäärissä ja suhtautumisessa liikuntaan nousevat positiivisessa mielessä esiin liikunta- ja kasvatustieteiden opiskelijat, matemaattis-luonnontieteellisen ja informaatioteknologisen tiedekunnan opiskelijat taas negatiivisessa mielessä. Avainsanat: korkeakoululiikunta, yliopistoliikunta, yliopisto-opiskelijat, liikuntaharrastus, liikuntamotivaatio, liikunnan harrastamisen esteet.