Suoratoistopalveluiden käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen tekijät ja mittaaminen - Vihavainen, Severi (2016)
Suoratoistopalvelut ovat tämän hetken yksiä tärkeimpiä internetpalveluita. Käyttäjämäärien ja kilpailun lisääntyessä suoratoistopalveluiden täytyy kiinnittää yhä enemmän huomiota palvelun laatuun ja toimivuuteen. Tämä tarkoittaa keskittymistä käyttäjiin, sekä heidän tarpeisiinsa ja haluihinsa. Käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen tutkiminen ja mittaaminen ovatkin keinoja, joiden avulla palvelua voidaan parantaa käyttäjän näkökulmasta. Tämän vuoksi suoratoistopalveluiden käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen tutkiminen ja mittaaminen on erittäin tärkeää. Tämän kandidaatin tutkielman tarkoitus on esitellä suoratoistopalveluiden käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen tekijöitä, sekä mittaamista. Tutkimuskysymykset ovat: 1. Mitkä ovat suoratoistopalveluiden käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen tärkeimmät tekijät? 2. Miten suoratoistopalveluiden käytettävyyttä ja käyttäjäkokemusta mitataan? Tämä tutkielma toteutettiin kirjallisuuskatsauksena. Lähdekirjallisuudessa käytettiin suoratoisto-palveluiden käytettävyydestä ja käyttäjäkokemuksesta puhuttaessa termejä QoE ja QoS. Nämä termit olivat oleellisessa osassa tutkimuskysymyksiä käsiteltäessä. Tutkielman tulokset osoittivat, että suoratoistopalveluiden käytettävyyteen ja käyttäjäkokemukseen vaikuttavat monet erilaiset tekijät. Nämä tekijät voitiin jakaa subjektiivisiin ja objektiivisiin tekijöihin. Tärkein yksittäinen tekijä oli videon ja audion pätkiminen ja siitä johtuva odotusaika. Suoratoistopalveluiden käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen mittaaminen voitiin jakaa subjektiivisiin, objektiivisiin ja näitä yhdisteleviin mittaustapoihin. Subjektiivinen mittaustapa oli käytetyin ja täsmällisin mittaustapa. Siinä käytettiin pääsääntöisesti testikäyttäjiä, jotka käyttivät palvelua ja arvioivat sitä omasta näkökulmastaan. Objektiivissa mittauksissa puolestaan mitattiin palvelun erilaisia teknisiä parametreja, kuten bittinopeutta. Näitä molempia mittaustapoja yhdistämällä oli mahdollista suorittaa moniulotteisia mittauksia. Standardinomaisia tekijöitä tai mittaustapoja ei kuitenkaan tässä tutkielmassa aiheesta löytynyt. Tämän vuoksi aihe kaipaa lisätutkimusta.