Askelmuuttujat maksiminopeuden aikana eri biologisen kehityksen vaiheissa olevilla naisyleisurheilijoilla harjoituskausien välillä - Savijoki, Pauliina (2016)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää biologisen iän vaikutusta nopeus- ja maksimivoimaan sekä nopeusmuuttujiin tytöillä ja naisilla. Tarkoituksena oli selvittää miten juoksun kinemaattisen muuttujat kehittyvät eri harjoituskausien välillä. Tutkimukseen osallistui 22 tavoitteellisesti harjoittelevaa nais- ja tyttöyleisurheilijaa. Koehenkilöt jaettiin kolmeen ryhmään biologisen iän perusteella. Ryhmät olivat lapset (n=8): aikaisessa murrosiän vaiheessa olevat, murrosikäiset (n=7): myöhäisessä murrosiän vaiheessa olevat, sekä aikuiset (n=7): murrosiän jo ohittaneet. Koehenkilöt osallistuivat mittauksiin harjoituskauden eri vaiheissa marraskuussa, tammikuussa ja maaliskuussa. Tutkimuksen päätesti oli askelanalyysi 20 m matkalta lentävällä lähdöllä maksiminopeuden vaiheessa. Nopeusvoimaa mitattiin kevennyshypyllä, staattisella hypyllä sekä reaktiivisuushypyillä ja maksimivoimaa isometrisellä jalkaprässillä. Ryhmien si- sällä ei havaittu tilastollisesti merkitseviä muutoksia eri harjoituskausien välillä. Kun ryhmien kehitystä tarkasteltiin eri mittapisteissä havaittiin, että aikuisilla ja murrosikäisillä muutokset olivat samankaltaisia, kun taas lapsilla tulokset olivat päinvastaisia. Ryhmien väliset erot olivat tilastollisesti merkitseviä (p≤0.05) nopeusvoimamittauksissa ja lapset ja murrosikäiset erosivat maksimivoimassa tilastollisesti merkitsevästi kaikissa mittapisteissä. Askeltiheys ei eronnut tilastollisesti merkitsevästi ryhmien välillä. Kaikissa ryhmissä askeltiheys ja -pituus korreloivat tilastollisesti merkitsevästi. Lapsilla ja aikuisilla korrelaatio havaittiin kaikissa mittapisteissä, murrosikäisillä sitä ei havaittu tammikuun mittauksissa. Askeltiheys ja kontaktiaika korreloivat lapsilla ja aikuisilla, mutta samankaltaista korrelatiivistä yhteyttä ei nähty murrosikäisillä. Tutkimuksen tulokset osoittivat, että murrosikä vaikuttaa nopeuden kehittymiseen. Muutoksien tarkempi selvitys tyttöjen harjoittelun optimoimisen kannalta olisi tärkeää.