Effects of training background to acute psychological stress biomarkers - Ikäheimo, Aki (2016)
Stressi on laajalti tutkittu aihe ja kroonisen stressin aiheuttamat terveysvaikutukset ovat merkittäviä maailmassa. Stressi käsitteenä voidaan ajatella tarkoittavan tilannetta, jolloin homeostaasia järkytetään. Stressi voidaan jakaa henkiseen ja fyysiseen sekä pitkäaikaiseen ja lyhytkestoiseen. Ihmisen kokiessa stressiä, niin henkistä tai fyysistä, tapahtuu hermoston toiminnan johdosta erilaisia fysiologisia muutoksia ihmiskehossa. Reaktio stressiin johtaa esimerkiksi sykkeen kiihtymiseen, verenpaineen kohoamiseen sekä erilaisten hormonien erittymiseen, kuten: adrenaliini ja kortisoli. Tässä tutkimuksessa on tarkoituksena tutkia miten erilaisen harjoitustaustan omaavien henkilöiden fysiologiset muutokset kevyen henkisen kuormituksen aikana eroavat toisistaan. Tutkimuksessa on mukana kolme koeryhmää, jotka kaikki suorittavat saman testin ja jokaiselta mitataan samat muuttujat: Vähän liikkuva ryhmä (N = 16), kestävyysurheilijat (N = 8) ja voimaurheilijat (N = 8). Koehenkilöille aiheutetaan kevyt henkinen kuormitus testin avulla, mikä koostuu satunnaisesti päässälasku ja stroopin väri-sana-tehtävistä. Koehenkilöiden vastauslomakkeessa on myös epäjatkuvuus tulosten kirjausten osiossa, joka aiheuttaa henkilöille sekaantumisen, jonka tarkoitus on aiheuttaa henkistä kuormitusta. Tutkimus on jaettu kolmeen eri osaan: perustilanne, testi ja palautuminen. Näiden kolmen eri osa-alueen tuloksia vertaillaan keskenään sekä ryhmien välisiä eroja. Ryhmät erosivat toisistaan kehonkoostumuksiensa osalta, joka oli odotettavissa. Kestävyysurheilijoilla oli alhaisempi rasvaprosentti ja voimaurheilijoilla oli enemmän lihasmassaa. Kortisolin osalta löydettiin ero perustasossa vähän liikkuvien ja urheilijoiden osalta (p<0,05); urheilijoilla oli korkeampi kortisolin taso. Urheilijaryhmät myös reagoivat eri tavalla kortisolin osalta mitattuna; kestävyysurheilijoilla oli kasvava trendi kortisolin osalta ja voimaurheilijoilla laskeva trendi, tosin ilman tilastollista merkittävää eroa. Ihon sähkönjohtavuus erosi suuresti ryhmien välillä ja vähän liikkuvien ihon sähkönjohtavuus oli korkeammalla tasolla läpi testin verrattuna urheilijoihin. Systolinen verenpaine laskee vähän liikkuvien kohdalla testin ajan ja voimaurheilijoilla systolinen verenpaine on korkeampi palautumisvaiheessa kuin perustilanteessa. Testihenkilöt raportoivat kokeneensa henkistä stressiä tutkimuksen aikana ja mitatut biomarkerit tukivat tätä. Tutkimuksessa löydettiin eroja erilaisten harjoitustaustojen omaavien henkilöiden osalta. Tämän johdosta voidaan todeta, että erilainen harjoittelutausta vaikuttaa siihen miten keho reagoi henkiseen stressiin.