Kyberuhkat ja niiden huomioiminen kansallisissa kyberturvallisuusstrategioissa - Poikolainen, Johanna (2016)
Tämän kandidaatin tutkielman tarkoituksena on määritellä mitä kyberuhkia val-tiot kohtaavat nykypäivänä ja miten eri kyberuhkat koskettavat eri valtioita. Li-säksi tutkielmassa käydään läpi Suomen ja Israelin kansallisia kyberturvallisuus-strategioita ja selvitetään, miten niissä varaudutaan eri kyberuhkiin. Tutkimus toteutettiin kirjallisuuskatsauksena. Tutkimuksessa kävi ilmi, että pääasialliset kyberuhkat ovat kybervakoilu, disinformaatio, fyysinen vaikuttaminen sekä palvelunestohyökkäykset. Eri val-tiot kokevat eritasoista uhkaa riippuen niiden aseellisesta puolustuskyvystä sekä sosiopoliittisesta koheesiosta. Heikko sosiopoliittinen koheesio altistaa mielipi-teisiin ja yleiseen ilmapiiriin vaikuttaville uhkille, kuten disinformaation levittä-miselle, kun taas heikko aseellinen puolustuskyky altistaa useammin palvelunes-tohyökkäyksille ja fyysisille iskuille. Julkiset kansalliset kyberturvallisuusstrategiat eivät juurikaan ota kantaa yksittäisiin kyberuhkiin, vaan ne tähtäävät sellaiseen yleisesti turvalliseen ja uh-kattomaan kybertoimintaympäristöön. Israelin ja Suomen kansalliset kybertur-vallisuusstrategiat eroavat huomattavasti toisistaan johtuen niiden poliittisten ti-lanteiden erilaisuudesta. Israelin kyberturvallisuusstrategia ottaa suoremmin kantaa tilanteisiin, joissa sen kybertoimintaympäristöön hyökätään. Kuitenkin molemmat valtiot painottavat kyberturvallisuustrategioissaan yhteistyötä yritys-maailman kanssa sekä pyrkimystä jatkuvasti kehittää teknistä osaamista kyber-turvallisuuteen liittyen.