Integration cycles in the Eurozone stock markets - Leskinen, Jussi (2016)
Tutkimuksessa analysoitiin euroalueen osakemarkkinoiden integraatiota euroaikana Pukthuanthong & Roll (2009) integraatiomitalla. Tutkimuksella oli kaksi päätavoitetta. Ensimmäinen tavoite oli tutkia integraation kehitystä euroalueella euroaikana käyttämällä tätä melko uutta monifaktorimalleihin perustuvaa integraatiomittaa. Integraation lisäksi tutkittiin myös riskialtistusten samankaltaisuutta (integraation selittämiseen vaadittavien faktorien määrä). Tutkimuksen toinen tavoite oli etsiä integraatiota selittäviä tekijöitä sisältäen myös tutkimuksen ajanjaksolle osuneen finanssikriisin (2007-2009) ja sitä seuranneen Euroopan valtionlainakriisin (2009-2013) vaikutuksen. Tutkimuksen aineisto koostuu 12 euroalueen maasta (11 alkuperäistä jäsenmaata + Kreikka), ja tarkasteluperiodi on vuodet 1999-2014. Tutkimuksen antama kuva integraatiosta on, että integraatiossa on nousu- ja laskusyklejä. Integroituneimmat markkinat ovat Ranska, Alankomaat, Saksa, Italia ja Espanja, vähiten integroituneimmat Kreikka, Luxemburg, Portugali ja Irlanti. Itävallan, Belgian ja Suomen markkinat ovat integroituneemmat kuin jälkimmäisen ryhmän, mutta vähemmän integroituneet kuin ensimmäisen ryhmän. Itävallan, Suomen ja Portugalin integraatio on lisääntynyt tutkimuksen ajanjaksolla. Riskialtistukset ovat muuttuneet euroaikana yhdenmukaisemmiksi: osaketuottojen selittämiseen tarvitaan vähemmän riskifaktoreita kuin ennen. Integraatiota selittäviä tekijöitä tutkittiin pooled OLS, fixed effects ja first differences paneelimallien avulla kuukausi ja kvartaalidatalla. Integraation determinantteina tarkasteltiin rahoitusmarkkinamuuttujia, makrotaloudellisia tekijöitä ja informaatiomuuttujia, mutta niiden yhteyttä integraatioon ei kyetty osoittamaan luotettavasti. 10 vuoden valtionlainan tuottovaatimus selittää parhaiten integraatiota, mutta vaikutuksen suunta ja suuruus vaihtelee yli ajan ja eri osakemarkkinoiden välillä. Volatiliteetin, talouspolitiikkaepävarmuuden tai valtion velkaantuneisuusasteen ei havaittu olevan vahvoja integraation determinantteja. Sekä globaalin finanssikriisin ajoitusta että Euroopan valtionlainakriisin ajoitusta käytettäessä saatiin evidenssiä, että kriisi lisäsi koko 12 maan joukon integraatiota, mutta vaikutus oli suurempi heikoimmin integroituneille maille. Integraatio ei palannut akuutin kriisivaiheen jälkeen kriisiä edeltäneelle tasolle. Asiasanat