Does taste matter? : the effect of taste perception on avoidance learning in avian predators - Karttunen, Kaijamari (2016)
Optimoidakseen ravinnonhankintansa yksilön tulisi hankkia mahdollisimman paljon energiaa, samalla minimoiden käytetyn ajan, vaivan ja riskit. Yksi ravinnonhankintakykyyn vaikuttavista ominaisuuksista on makuaisti, jonka ajatellaan kehittyneen ohjaamaan ja säätelemään ravinnon valikointia. Koska useat saalislajit sisältävät karvaan makuisia, myrkyllisiä yhdisteitä, makuaistin tehtävänä on todennäköisesti varmistaa, että saalistajat välttävät myrkillisten saaliiden käyttöä. Koska karvaan maun havaitseminen on tärkeää yksilön selviytymisen kannalta, voisi ominaisuus tarjota myös evolutiivisen edun. Lisäksi, saalistajan maistamiskykyyn perustuvilla ravintovalinnoilla voisi olla merkittävä vaikutus saalispopulaation evoluutioon sekä saalistaja-saalis yhteisevoluutioon. Lajien välisen vaihtelun lisäksi, karvaan maun aistimiskyvyssä on havaittu myös saman lajin yksilöiden välisiä eroja. Kokeellinen tieto lajin sisäisestä vaihtelusta ja sen vaikutuksesta ravinnonhankintaan on kuitenkin edelleen vähäistä ja suurin osa tutkimuksista on toteutettu nisäkkäillä, pääosassa ihmisellä. Ymmärtääkseni lajin sisäisen vaihtelun merkitystä lintujen saalistukseen mittasin talitiaisten (Parus major) kykyä havaita karvasta makua sekä makuaistin tason vaikutusta uuden, myrkyllisen saaliin välttämisnopeuteen. Tutkimukseni ensimmäisenä tavoitteena oli määrittää, esiintyykö talitiaisyksilöiden välillä vaihtelua karvaan maun maistamiskyvyssä ja korreloiko herkkyystaso yksilön iän, sukupuolen tai kunnon kanssa. Nisäkästutkimuksiin perustuen odotin naaraiden maistavan koiraita paremmin poikasten kehityksen turvaamiseksi. Lisäksi, ennustin nuorten yksilöiden olevan vanhoja parempia maistajia, sillä maistamiskyvyn on havaittu heikentyvän yksilön vanhetessa. Seuraavana tavoitteena oli tutkia nopeuttaako hyvä maistamiskyky samojen lintuyksilöiden välttämisoppimista hyvän ja pahan makuisen saalin välillä. Tutkimukseni osoittaa, että talitiaisten karvaan maistamiskyvyssä ilmenee hyvin laajaa yksilöiden välistä vaihtelua. Tulosteni mukaan nuoret yksilöt ovat aikuisia parempia maistajia, mutta yksilön sukupuolen tai kunnon ei havaittu vaikuttavan maistamiskykyyn. Makuaisti yksin ei selittänyt välttämisoppimista. Tutkimukseni kuitenkin osoitti, että yksilön maistamiskyky, ikä, sukupuoli ja kunto vaikuttavat yhdessä monitahoisesti välttämisoppimiseen. Näin ollen vaikuttaisi siltä, että kognition lisäksi myös yksilön fysio- ja morfologia vaikuttavat ravinnon valikointiin. Yksittäisten ominaisuuksien vaikutusta valikointiin on kuitenkin hankala arvioida. Tietojeni mukaan kokeeni osoitti ensimmäisenä tutkimuksena yksilövaihtelun lintujen karvaan maun maistamiskyvyssä sekä vaihtelun vaikutuksen ravinnon valikointiin. Vaihtelun olemassaolo tarjoaa kiinnostavan uuden alueen tuleville lintututkimuksille.