Kavereiden merkitys 7. ja 9. luokkalaisten nuorten koulutusennakointien muodostumisessa - Kauppinen, Liina; Partanen, Maiju (2015)
Tutkimuksemme on osa Lapsen Kielen Kehitys ja suvussa kulkeva lukivaikeusriski (LKK) – tutkimusta. Selvitimme 7. ja 9. luokkalaisten nuorten kaveriryhmän koulutusennakointien samankaltaisuutta ja sitä, vaikuttavatko nuoret toistensa koulutusennakointien muodostumiseen tai toisaalta valikoivatko he kavereikseen nuoria, joilla on samankaltaisia koulutusennakointeja kuin heillä itsellään. Lisäksi tutkimme vaikuttavatko kaverit nuoren koulutusennakointien muodostumiseen eri tavalla niiden nuorten kohdalla, joilla on oppimisvaikeus. Aineistomme koostui 964 keskisuomalaisesta nuoresta, joista 106 oli LKK – tutkimuksen seurantanuoria ja loput heidän luokkakavereitaan. Aineistomme kerättiin nuorten ollessa seitsemännellä ja yhdeksännellä luokalla. Heiltä kysyttiin kaverisuhteista, peruskoulun jälkeisistä sekä ylimmän koulutuksen koulutusennakoinneista ja heidän lukemisen sekä matematiikan taitotasonsa testattiin oppimisvaikeuksien määrittelyä varten. Koulutusennakointien samankaltaisuuksia tutkimme korrelaatiotarkasteluilla ja regressioanalyyseilla. Tulokset osoittivat nuorilla ja heidän kavereillaan olevan keskenään samankaltaisia koulutusennakointeja. Lisäksi kaveriryhmän havaittiin vaikuttavan nuoren koulutusennakointien kehittymiseen seitsemänneltä yhdeksännelle luokalle ja nuorten valikoivan kavereitaan samankaltaisten koulutusennakointien perusteella. Kavereiden vaikutus nuorten koulutusennakointeihin ei ollut erilaista riippuen siitä, oliko nuorella oppimisvaikeuksia vai ei. Nuoret, joilla on oppimisvaikeuksia, eivät siis eroa muista nuorista siinä, kuinka voimakkaasti kaverit vaikuttavat heidän koulutusennakointiensa kehittymiseen. Tulosten perusteella voidaan vahvistaa kavereiden vaikuttavan merkittävästi nuoren koulutusennakointeihin, mikä on hyvä ottaa huomioon pyrittäessä vähentämään keskeytyksiä koulutusurissa ohjaamalla nuori alusta alkaen hänelle sopivalle koulutuspolulle. Tuloksemme hyödyttävät niin vanhempia, kuin peruskoulun oppilaanohjausta auttamalla heitä ymmärtämään nuoren kaveriryhmän potentiaalin ja toisaalta mahdolliset haitalliset vaikutukset nuoren tulevaisuutta koskeviin valintoihin.